525 



Man bör märka, att detta Calendariiim är efter Upsala 

 horizont; för sydliga Sverige passar det icke till alla delar, 

 lika litet för det nordligaste. Hvar och en finner likväl lätt, 

 huru intressant det vore att ega fiera dylika, icke blott efter 

 olika polhöjd, utan hfven med afseende på ländernas östliga 

 och vestliga läge samt deras höjd öfver hafvet, hvarom vi 

 komma att tala i följande afdelning. Vi hafva förut anmärkt, 

 att man i Skåne ofta hela året om har blommor |)ä fälten 

 o. s. v. Dagsmedjan, som antecknas för Upsala först d. y, 

 smälter snön, sä ofta solen skiner med lugn väderlek, hela 

 vintern. Då Linné för Upsala antecknar, att först d. | ste- 

 narna lossna från isarne, sä antages vanligen detta ske i sö- 

 dra Sverige redan i Februari («Matls kastar heta stenen«). 

 Linnés tredje månad, som i Upsala börjar först långt fram i 

 April, börjar i Skåne, efter Galanthi blomning beräknad, van- 

 ligen i slutet af Februari, En stor mängd afvikande förhål- 

 landen af denna art erbjuda sig vid noggrann jemförelse. Men 

 vi anmärka här blott, att Linnés femte månad icke kan be- 

 stämmas efter första Rågax i de landsorter, der endast Vår- 

 Råg sås. Att bland Linnés idéer flera förekomma, som äro 

 blotta hypotheser *), kan icke bestridas; men de äro anings- 



*) Hit hör väl äfveii Linnés lurklaiing öfver de olta infallande frost- 

 tiälterua dels oni våren, dels om sommaren-, Linné luiileder dem 

 samtligen IVän Lappland. De frostnätter, som ofta intiäffa mot 

 slutet af löfsprickningen ("frigus iilumheiun L."), förklarar Linné 

 af den då i Lappland inträffande källossningen; de äter, som in- 

 falla vid midsommarsliden ("Frigus a?neum L."), af islossningen 

 pä Lappska fjällen. Afvenså härledas de första frosluälter i hör- 



