532 



intressant värvegetation; men redan på de Halländska sakna» 

 denna (der finnas nästan endast perenna växter med djupt 

 gående rötter), och på de i det inre Småland, f. e. vid Ljung- 

 by, förekommande saknas nästan all vegetation. Jordens ke- 

 miska beståndsdelar visa derföre på vårvegetationen intet an- 

 nat inflytande än det de ega på vegetationen i allmänhet, 

 synnerligen på egna arters frambringande. 



6) Desto mer betydande åter är atmosferens fuktighet och 

 den dermed i samband stående nederbörden, som måste betrak- 

 tas till sin guantitet, form (regn, snö) och tid. Huru betydlig 

 skillnaden i dess quantitet är under olika zoner, hafva vi oss 

 af Meteorologien tillräckligen bekant; men äfven inom inskränk- 

 tare omkrets kan hon vara ganska stor. Så uppgifver Schouw 

 nederbörden vid Bergen i Norrige ända till 70 Par. tum årligen, 

 då dess medium öfver Skandinavien är 18 — 20 Par. tum är- 

 ligen. I en del tropiska länder stiger han till 100 tum och 

 derutöfver. I Skandinavien är han större vid vestra kusten 

 än vid den östra, äfvensom större i skogbeväxta bergstrakter 

 än på slättland. Emedlertid är hela summan af nederbörden 

 af vida mer underordnad vigt än dess form och tid; ty jor- 

 dens belägenhet och absorbtionsförmåga af fuktigheten är af 

 mera inflytande än nederbördens quantitet. — Deremot har man 

 icke lagt tillbörlig vigt uppå, antingen han förekommer i form 

 af snö och regn, under strida meteorregn eller ett jemnt dugg- 

 regn, hvilket allt på växtligheten har ett högst olika inflytan- 

 de. Snön såsom oledarc för värmen hindrar i kalla länder 



