340 



kom i September. Under hela sommaren herrskade en be- 

 ständig östanvind, hvaraf kan förklaras, hvarföre samma är 

 Östra Sverige icke led af egentlig missväxt. (Se ofvan om vin- 

 darne.) Men det är icke blott det löpande årets, utan äfven 

 det föregåendes klimateriska förhållanden, som mäktigt in- 

 gripa i de följande årens vegetativa förhållanden. Naturligt- 

 vis kunna under då ogunstiga förhållanden äfven de bästa 

 anlag felslå; men hvad som icke finnes i anlag kan icke kom- 

 ma till utveckling. Som ett exempel pä det inflytande, före- 

 gående årets väderlek har på det följandes fruktbarhet, mä 

 anföras Boken, hvilken hos oss endast de år, som följa på var- 

 ma somrar, ger Ollon. Af hvad inflytande utsädets beskaffen- 

 het är på följande årets bördighet, är icke någon obekant; men 

 detta beror likaledes af föregående års väderlek. Då missväxt 

 vanligast beror af torra somrar, men dessa för fröets qualitet 

 äro förmånligare än våta, ehuru dessa lemna större quantitet, 

 sä eger i detta fall en vexelverkan rum. Förklaringen af ett 

 ofta förundran väckande faktum, nemligen att en del annu- 

 ella växter, som flera år å rad visat sig på ett ställe, plöts- 

 ligt försvinna och sedan behöfva ett eller annat år för att 

 öka sig, har jag ofta funnit vara den, att dessa växter äro 

 ömtåliga för nattfroster, hvarföre genom en före fröens mog- 

 nad inträffad frostnatt hela årets fröquantitet för det föl- 

 jande blifvit förstörd. Af denna orsak har jag sett Datura, 

 Chenopodium opulifolium, Xanthinm, Setaria verticillata m. 

 fl. förstörda, der de förut vuxit i mängd. 



Betrakta vi våren under olika zoner, så finna vi de mest 



