367 



mande kulorna kunna jemföras med lympha hos Djuren; de 

 äro icke alltid klotrunda, utan öfvergå till aflång och cylin- 

 drisk form; storleken varierar emellan g^^ — 5ö^'.dels linie; nå- 

 gon gäng uppgå de endast till ^^tdels. 



Mjölksaftens egenskap att coagulera tillkommer icke hel- 

 ler de öfriga växtsafterna. Den är ett villkor för dess pla- 

 sticitet, liksom för blodets, ehuru detta genom producerande 

 af fiberämne väsendtligen afviker. Hos växterna förherrskar 

 bildande af olika växtämnen, hvaribland Kautschuk-bildningen 

 är den mest bekanta. Goaguleringen uppstår i följd af plasmas 

 syrsättning; de i detsamma simmande kulorna ega deruti in- 

 gen del och blifva icke derunder till sin natur förändrade, så 

 vida . icke coaguleringen verkas genom kemiska reagentier. 

 I den friska växten är plasma i en oscillerande rörelse; un- 

 der sitt coagulerande skiljer det sig i en fastare massa (Kaut- 

 schuk) och en tunnare (Gummi- och salthaltig) vassla (serum). 

 De växtvax-artade kulorna kunna förena sig med båda dessa 

 former; när saften utan coagulering condenseras, uppkommer 

 deraf Viscin. Utom af atmosferiska luften och en högre vär- 

 megrad befordras coaguleringen företrädesvis af sprit och ae- 

 ther; äfven af vatten, fast i mindre grad. I väl slutna fla- 

 skor har det lyckats från aflägsna verldsdelar till Europa öf- 

 verföra en del af de tropiska trädens mjölksaft, utan att denna 

 coagulerats. I Europa är det sällsynt att träffa träd med fär- 

 gad mjölksaft; i de tropiska länderna äro dylika ej ovanliga. 

 Man eger af dem en mängd kemiska analyser. Vanligen 

 äro de skarpa och brännande; men stundom är syre-quantite- 



