3«0 



framstår icke nu allt detta, sedan naturen sjelC lör oss U[)- 

 penbarat lagartie lör sin verksamhet! Diitrochefs upptäckt 

 af Endosmosen och Exosmosen är för förklaringen af vege- 

 tationsprocessen onekhgen den vigtigaste upptäckt. Det är 

 nu mer intet tvifvel underkastadt, att alla växtmembraner, 

 älven de animaliska, genomträngas af de fullkomligt upplö- 

 sta vätskorna, hvarvid under den tunnare vätskans inström- 

 mande (Endosmu!^) en mer concentrerad, ehuru i mindre 

 quantitet, måste utströmma {Exosmos). Dä, under den i 

 växterna oupphörligt fortgående kemiska processen, de i de- 

 ras membraner inneslutna vätskorna måste vara tätare än vat- 

 ten och de i detta upplösta ämnen, sä måste dessa sistnämda 

 absorberas, under det en del af cellernas innehåll secerneras. 

 Denna naturlag, som af sednare Kemister och Fysiker blifvit 

 satt utom allt tvifvel, är, ehuru enkel, tillräcklig att förklara 

 dessa vegetationsprocessens i oändlighet varierande fenomener. 

 Vattnet uppträder äfven härvid som naturens första, all- 

 männaste lösnings- och bildningsmedel. Alla ämnen, som väx- 

 terna skola absorbera, måste i detta vara upplösta. De för 

 växtlifvet oundgängligaste äro Kolsyra och Ammoniak. Dessa 

 absorberas båda lika väl ur jorden som ur luften, blott med 

 den skillnad, att i den förra absorberas de i förening med 

 vatten, dä i luften vattnet ur de celler, som ligga i beröring 

 med den atmosferiska luften, måste utdunsta, och detta ersättas 

 genom endosmos frän de inre cellerna. Härigenom blir re- 

 spirationen ett utomordentligen vigtigt moment för underhål- 

 landet af endosmosen mellan de enskilda cellerna. — Andra 



