- 
XIV 
» Vesmir“ ideal dobro i zgodno uredjena časopisa. Nu 
komu je taj list poznat, a tko iole ima o struci pojma, 
mora priznati, da mi ne možemo ni u snu pomisliti na 
slično poduzeće. Tkogod prolista godisnjake „Vesmira“, 
lako će se uvjerili, kako češki prirodoslovci umiju pisati 
poučne članke, a što je teže, riedkom vještinom znadu 
popularizovati najabstraktnije predmete, n. pr. iz fizio- 
logije, paleontologije itd., tako, da se često vide u „Ves- 
miru“ one iste slike, koje su ponajprije upotrebljene za 
strogo strukovne radnje. Nu tko zna, da je u Pragu još 
god. 1548. utemeljeno prvo sveučilište Austrije i Nje- 
mačke, neće toga tražiti od Hrvata, kad Češka ima više 
stručnika, nego je dosele bilo u nas djaka ove struke. 
U nas valja tek da se uzgoji druga ili treća generacija 
hrvatskih prirodoslovaca, koja će kvantitativno, a i kva- 
litativno davati što je nuzdno za uzdržavanje sličnoga 
časopisa. Evo prije 20 godina bilo je kod nas polje pri- 
rodnih nauka pusto polje, a zasluga je jugoslavenske 
akademije, što smo stali i to polje kräti. Svi su naši 
znanstveni zavodi veoma mladi, a što je glavno, naše se 
strukovne biblioteke tek stvaraju. Mi ćemo tek s vre- 
menom izmjenom „Glasnika“ doći do mnogih publika- 
kacija, bez kojih ne može nitko pametan zahtievati us- 
pješan rad od hrvatskoga prirodoslovca. — Napokon su 
Svi naši beletristični listovi kao dosele tako i danas svoje 
doprinieli popularizovanju prirodnih nauka. Još su veće 
zasluge stekle na tom polju , Matica Hrvatska“ i „Druztvo 
sv. Jeronima“. I našega je družtva zadaća ,širenje i po- 
pularizovanje naravoslovnih znanosti“, al se naše družtvo 
u prvom redu ima pobrinuti za „unapredjenje naravo- 
slovnih znanosti u obće a proučavanje napose prirodnih 
odnosaja Dalmacije, Hrvatske i Slavonije, obziruć se ta- 
kodjer na cieli slavenski jug“. Ne bi nam baš mnogo 
{ 
EX 
“A 
La 
ar 
sia 
De Ad A 
