46 
poskusimo iz jednega in drugega tira izpraviti brezredne, slu- 
čajne motnje. 
Ako se opazuje toplomer ves dan uro za uro, ter deli svota 
napisanih zneskov s 24, tedaj nastane pravi dnevni popreček 
topline istega dne. (Kjer se je nekoliko let tako opazovalo, tam 
zadostujejo kasneje tudi trikratna opazovanja na dan ob ugodno 
izbranih urah.) — Poprecki vseh dnij leta predočujejo pomikanje 
topline tekom vsega leta. Da bode pregled olajšan, zjedinimo 
dnevne topline slehernega meseca v mesečni popreček. 
Ne sme se pregledati, da so pojedina opazovanja toraj tudi 
poprečki sestavljeni a) iz pravilnega, osnovnega zneska, ki pristuje 
dotični časovni dobi in b) iz neznane motnje. Toraj velja izraz 
Bz= she a) 
ako t pomenja opazovani, ali iz opazovanj povzeti znesek, T pra- 
vilni, osnovni znesek, in s količino motnje, ki je sedaj positivna, 
sedaj negativna. Kedar se ista časovna doba (ura, dan, mesec) 
v prihodnjem letu povrne, zakriva normalno toplino T druga 
motnja + s’ in toplomer nam javlja znesek t' tako, da je 
t=T+s b) 
Na prvi pogled pričakujemo, da se T iz označenih dveh 
jednačeb more določiti. A varali bi se. Vsaka druga dvojica let 
objavila bi namreč tem potom drugačen osnovni znesek T, ki je 
vendar za jeden in isti časovni oddelek nespremenljiv. Verjetnostni 
račun pomore iz zadrege. Uči nas, da izide istini najbližnji znesek 
iz mnogokrat opetovanih — toraj mnogoletnih opazovanj. Ako 
se je toplina istega dne v letu napisovala n let tedaj bode 
Bi 3. e) o) 
n 
Po zakonih slučajskih je pričakovati, da se svota positivnih 
motenj tem bolj bliža oni, ki ima nasprotna znamenja, čem večje 
število opazovanj je vzetih v postev. Ob jednem se X (+ s) bliža 
ničli. Ako tedaj vzamemo 
T= 
nafi d) 
n 
to je, ako aritmetiski popreček opazovanj smatramo kot osnovni 
znesek, zakrivimo tem manjo napako čem veèji je imenovalec 
n, ki znači število opazovanj. 
