SI 
GO 
Lambert-Bessel-ov obrazec ima potem sledečo obliko: 
a, a, sin(A, +x)+-a, sin(A, +2x)+ a, sin(A3-3x) +... 
veličine aj; ‘a/r tito AG AR sostanza e 
kraj in isti naravini pojav, a za druga mesta in druge obhodne 
pojave so različne. Treba jih je vselej določiti na podlagi opa- 
zovanj dotičnega pojava. One so izraz stalnim krajevnim opliv- 
nikom; glede topline zavisijo od zemljepisne in topografne leže 
dotičnega mesta. Najbolj lahko jih najdemo ako poznamo po- 
vprečne topline nekolikih obrokov leta, ki so jednakomerno  čez 
celoletno dobo razpostavljeni. Če vzamemo dvanajst takih obrokov, 
ne smemo naravnost povprečne topline mesecev upotrebiti. 
Prvič se toplina ne pomika tekom meseca enakomerno; toraj 
ni dovoljeno mesečni povpreček smatrati kot povprečno toplino 
srednjega dne v mesecu. Drugič meseci niso jednako dolgi, raz- 
lični so toraj presledki, ki ločijo njih sredine. Izberimo si ob- 
roke tako, da pade prvi 15 krogovih stopinj posled početka leta, 
ostali pa se vrste s presledki, ki po 30 stopinj obsegajo. Topline 
teh obrokov se gotovo ne razlikujejo mnogo od mesečnih po- 
vprečkov. Slednje bo treba le nekaj malega spremeniti. Čem manji 
pa so popravki, tem manja je njih napačnost, tem zaupneji so. 
Uže Plantamour! je razsvetlil te razmere, a sele Weihraueh? 
je učil, kako naj postopamo, da preustrojimo mesečne povprečke, 
kolikor se da točno. 
Pokazal je, da prva dva dena Besselove jednačbe zadosta 
strogo izrazata tir toplinske krivulje, vsaj kolikor ga pripada sred- 
njemu delu jednega meseca. Za tak oddelek leta velja 
y = A 2B sin (86 +x) 4) 
ali pripravneje, ako naredimo B sin # == D in B cos 8 = E 
y= A 2+D cos x + E sin x 5) 
A, D in E ni težko določiti. 
Povpreček katerega koli meseca bodi m, po@etek in konec 
meseca bodita oddaljena od početka leta (toje od polunoći med 
31. decembrom m 1. januarijem) za 5! oziroma 5 stopinj krogovih. 
Povpreček smemo kot pravi smatrati, toraj je 
1 Plantamour Du climat de Genève 1863. 
2 Weihrauch, Ueber die Anwendung der Besselschen Formel in der Me- 
teorologie. Oesterr, meteor. Zeitschr. XVII 1883. 
