50 
mornosti, znal bode ceniti bogati zaklad mnogoletnih napisovanj 
Zagrebških im Ljubljanskih. Opazovatelje vodila je in vodi le lju- 
bezen do znanosti in krepka volja. Zatoraj spolnjujemo le mal 
del dolžnosti, ako jim izrekamo na tem mestu odlično spošto- 
vanje in najtoplejo zahvalo. 
Ako vstavimo zapored x = 15°, 45° 75° itd., pridobimo 
zneske, ki so vvrščeni v kolono pod y; to so željene topline 
dvanajstih jednako razdaljenih obrokov leta. Raz- 
like r = y — m so le majhne, kakor smo pričakovali. 
O zanesljivosti računanja se lahko osvedočimo. Ako m,, my, 
M, ..... M,, Značijo povprečke januarija, februarija, marca, . . .. 
decembra, tedaj sledi povprečna letna toplina najstrožjim potom 
poleg 
ol m, Bm + 31m + X. 4-81 M2 _ 11:1490C 
365 
: Navedeni, jednako razdaljeni obroki leta pa nam podajejo 
koti aritmetiski povpreček_ 11:150%; le za 0:001% več od istinite 
veljave. Tolika točnost je povsem povoljna. 
. Določili imamo sedaj stalnice a in A Bessel-ovega obrazca: 
Spomnimo se, da je sploh 
sin (€ + #) = sin a cos B+ cos a sin f 
in jednačba 3) povzame novo obliko: 
y= a, + a, sin A, cos x + a, cos A, sin x + 
a, sin A, cos 2 x + ay cos A, sin 2 x 
SE de 8) 
Da si skréimo število znamenj naredimo 
ajesimcA;i==P | 
EN It 9) 
a, sn A = ps pata 
a, cos A, = Ga 
Besselova jednačba pridobi potem priprostejo obliko : 
y=2a, + p, cosx + q, sinx + p, cos2x+q,sin2x+.... 10) 
ker velja obrazee za vsako dobo leta, todaj mora biti istinit tudi 
za navedenih dranajst obrokov, ki so od početka leta oddaljeni 
SE kT, Milo na. niet 
