57 
Primerjanje obeh tirov bilo bi prenagljeno, ako ne razso- 
dimo preje za koliko napačni so najbrže mesečni poprečki, na 
koje ste utemeljeni formuli. Kajli one razlike obeh tirov, ki so 
v mejah verjetne napake, so negotove, in ne dovoljajo prav za 
prav veljavnih sklepov. 
V tabeli IL in IV. priobéene so verjetne napake v mesečnih 
toplin in pa koliko število let n je treba opazovati, da se bode 
verjetna napaka umanjšala na +01°C. 
Pozneje se bode razložilo, kako so ta Stevila pridobljena. 
Vidi se, da imajo povprečki zimskib mesecev (decbr., jan. 
febr.) verjetno napako +0'36 do +0'46°C in da najmanji zneski 
verjetne napake še vedno presegajo 0.1°C.! V obče toraj niti prva 
decimala 30letnih poprečkov ni osigurana. 
Polagoma, kakor toplina prestopa od meseca do meseca 
v pojedinih petdnevjih, pomika se i verjelna napaka, seveda po 
lastnih zakonih. 
Verjetna napaka sicer povsem zasluži svoje ime, a pripomniti 
je, da ona ni ravno istinita napaka. Ta je morebiti večja, morebiti 
manja — nadaljna opazovanja bodo razkrila resnico. 
Slavni Dove je dokazal, da motnje osnovnega tira to- 
plinskega — toraj one, ki so vzrok napačnostim večletnih poprečkov 
— ne nastopajo povsem neredno. Razdele se marveč tako, da so 
istočasno velika ozemlja ali pretopla, ali prehladna. Presežek ali 
primankljaj je na nekem središči največi, ter se od ondod na 
vse strani manjša. 
Sodobna toplina sosednih krajev, ki pripadajo skoro istemu 
klimatnemu značaju, razlikuje se toraj skoro za jednak znesek od 
neznane prave osnovne topline. Naj si bode verjetna napaka 
opazovanega zneska i absolutno velika, relativno bode skoro ista. 
Opazovanja z enakih dob smejo se v tem slučaji skoro točno 
primerjati. Tekom razprave se bode pokazalo, da v klimatnem obziru 
1 Besselova formula premakne nekoliko mesečne povprečke; to se pravi 
iz nje se zračunajo kot mesečni povprečki nekoliko drugi zneski, kakor so 
opazovani. Razlika je pa le neznatna, in sicer za Zagreb ne preseza +0:02°C, 
za Ljubljano pa je januarja meseca —0:05°C v ostalih mesecih druge decimale 
niti ne doseže. Neznaten je toraj znesek, ki povekša — ali morebiti umanjsa 
verjetno napako, ako namestu opazovanih povpreékov rabimo one, koje podaje 
Besselov uzorec. 
A i) 
PITTI IR pel POM I JE m 
