60 
Besselove formule prvi kotovni člen uže približno znači lo- 
plinsko krivuljo, kajti po velikosti njegovega koeficijenta nasproti 
onim ostalih členov sodimo, da ima največji vpliv. 
Razvidi se takoj da ima toplinska krivulja jedno najnižino 
in jedno najvišino. Ako bi le prvi člen vzeli v poštev nastopila 
bi najnižina, kedar je x = 15° toraj sredi januarija in najvišina 
kedar postane x = 180° + 15° to je pol leta kasneje !. Najnizina 
segla bi ravno toliko pod letni povpreček kolikor najvišina nadenj . 
toplinski razseg (amplitude) obeh skrajnostij znasal bi v Ljub- 
ljani 22:08, v Zagrebu 22:35°C. Srednja letna toplina nastopila bi, 
kedar je x = 90 + 15 to je sredi aprila, in v drugič sredi 
oktobra (x = 285°) Toplina bi enako dolgo naraščala in upadala, 
nje krivulja bila bi povsem simetrijska. Poglavitne točke letnega 
tira (minimum, maximum, medium I. in II.) nastopile bi v Zagrebu 
in v Ljubljani istočasno, razlikoval bi se le razseg skrajnostij 
(22-08, 22:35). Posebne klimatne lastinitosti obeh mest pa store, da 
imajo kotovni člani Besselove formule, ki prvemu slede, znaten 
vpliv. Krivulji postaneti nesimetrijski in da si se precej ujemati, 
vendar imati lastni poti (glej tab. V. in VI. ter podobo I.) somerno 
enoličnostim in različnostim klimatnega položja obeh mest. 
Znamenita je absolutna veljava koeficijenta in kota v prvem 
členu Besselove formule. V obmorskem podnebji dalmatinskem 
znaša oni le 8:23 in stalni kot je 241%30“. Tu se pomika toplina 
ublaženo v ožjih mejah in skrajnosti nastopijo kasneje. 
Dejanske razmere razlože popolne Besselove formule. Z njil 
je posnet sledeči pregled VI., ki predočuje poglavitne znake let- 
nega tira. 
Zaradi primerjanja dodejani so prispodobni podatki o Dal- 
matinskem obmorskem podnebji. ? 
1 Tu zanemarjamo pristavek 19' Zagrebške formule ker pomenja komaj 
tretjino dneva. 
? Slednji so posneti iz Hannove knjige 1. c. II. del pag. 20. 
si BA 
