64 
četkom septembra. Vendar ji ne moremo pripisovati stalne ve- 
ljave, nego lastinitost dobe 1851—1880 je, in morebiti se uravna 
tekom nadaljnega opazovanja.! Povod nasej sodbi je ta, da se obe 
nerednosti držite v mejah verjetne napake dotičnih toplinskih 
zneskov, kajti ona presega 01%. 
Omeniti imamo še nekoliko svojstev toplinskih krivulj. Po- 
mladni povratki ovirajo dviganje topline; jesensko ohlajenje je 
manje moteno in se hitreje zvrsi. V Ljubljani se toraj dviga to- 
plina 198 dnij, upada 167 dnij; v Zagrebu narašča 204 dnij 
(kar je morebiti preveč osled omenjenega lokalnega vpliva) 
in upada 161 dnij. Razlika je 31 oziroma 43 dnij. Očigled bliž- 
njemu morju je tolika razlika zopet dokaz o precejšnjem vplivu 
suhe zemlje, kajti ob morju znasa le 23 dnij. Slično razmerje se 
javlja, ako primerjamo koliko dnij je toplina nad letnim popreč- 
kom in koliko pod njim. Glej tab. VI. Na dalmatinskih otokih je 
toplina dalje časa pod letnim poprečkom nego nad njim, (11 dnij) 
v Zagrebu in v Ljubljani je to razmerje uže obrneno; toplina je 
21 dnij dalje nad letno srednjino nego pod njo. 
Poučno je neposredno primerjati tek obeh smatranih krivulj 
spomočjo pregleda V., ki javlja njih ordinate, ako vzamemo letni 
popreček kot abscisno os. Positivno znamenje razlike Zagreb — 
Ljubljana kaže, da je Zagrebška toplina višje nad poprečkom 
nego Ljubljanska. Tekom marca in aprila dviga se toplina v Za- 
grebu hitreje nego v Ljubljani, skrajna sodobna razlika ordinat 
je ravno 1/,‘G; maja, junija meseca in pol julija pa Zagreb zao- 
staja, in sicer največ za 0:10°C. Na to pa počne Zagrebška kri- 
vulja naglo presegati Ljubljansko, ter se še dviga ko slednja uže 
upada; lako naraste presežek do pol stopinje U. 21. dan avgusta. 
Proti koncu septembra pa začne tir Zagrebški hitreje upadati nego 
Ljubljanski in to se vrši vso jesen in zimo, do marca. Zaostanek 
znaša največ 0:36°C. 24. dan novembra. 
Vrši se toraj segrevanje in ohlajenje v Zagrebu hitreje. To 
kaže, da je Zagrebški toplomer v razmerah bolj kontinentalnih 
nego Ljubljanski. Isto se spozna odtod, ker je Zagrebški minimum 
nižji, maksimum višji nasproti Ljubljanskemu. 
Povod, da negativna razlika Z.—Lj. koncem jeseni doseže 
maksimum in ne pozneje, je ta, da Ljubljanska toplina mnogo 
hitreje pada najnizini naproti nego Zagrebška. (Vzrok bo- 
1 Glej dostavek na konci te razprave ! 
