68 
Zim t= — 0:91 — 000289 4h — 00338 4 o + 0000023 Ah 4 o 
Pomlad t = 9:03 — 0:00470 Ah — 0:0063 4 g — 0:000023 Ah 4 
Poletje t = 18:60 — 0:00472 Ah — 0:0054 A 4 — 0:000024 4 h4 q 15) 
Jesen .t = 9:63 — 000377 Ah — 00140 4 g — 0000013 Bi. 
Leto = 9:09 — 0:00403 Ah — 00155 A 4 — 0:000008 Ah A p 
Prvi člen formul pomenja poprečno osnovno toplino, ki 
vlada v dotični letni dobi po omenjenem ozemlji ob 47% zemlje- 
pisne širine 15:9% zemlj. dolžine ter v nadmorski visokosti 300 m. 
Ostali členi povedo, koliko se menja toplina, ako se od one širine 
ter omenjene visote oddaljimo za + fg minut in + 4 h metrov. 
V postev je treba vzeti še vpliv geografne dolzine. Poiskal 
sem ga — zopet potom metode najmanjih kvadratov — iz 25 
postaj razdeljenih med 46° in 46:5" severne širine ter 13:5% E in 
15:8" E Greenw. (Iz prej omenjenega računa izpuščene so postaje 
na Dolenjskem, ter one, kojih visokost 850 m. presega). Vzemimo, 
da približno zastopajo združene postaje toplino vsega ozemlja, 
ki je med njimi, tedaj se spremeni toplina, ako se obrnemo ob 
46% 15“ proti vzhodu, za vsako minuto dolzine ! 
po zimi za —  0:0001"C. 
spomladi n + 00042 
o poletji ».. + 00083 16) 
jeseni n + 0:0008 | 
poprek na leto n + 00026 
S pomočjo formul 15) in podatkov 16) moremo zra@unati, 
kolika bi bila toplina Zagreba in Ljubljane, ako bi se oba kraja 
premestila (caeteris paribus) na isto zemljepisno Sirino 46" ob 
dolžini Zagrebski, ter na isto visino n. pr. 200 metrov. Tedaj 
bi bilo : 
! Hann je našel, da se na Ruskem premeni toplina za vsako dolzinsko 
stopinjo proti vzhodu po zimi za — 0:31 €“ v poletji za 4 007, poprek na 
leto za — 014. 
