69 
XI. 
Zagreb ! Ljubljana Razlika 
Zima HA = EIER: 1:19. 
Pomlad 11:0 10:0 1:0 
Poletje 20:6 19:7 (0:9 
Jesen 11:2 10:1 1:1 
Leto 10:7 97 1:0 
Razseg 204 20:6 — 02 
Sedaj, ko so izločeni vsi vplivniki, ki motijo naravnostno 
prispodobljanje toplinskih razmer obeh mest, stopajo raznosti jasno 
pred oči. 
Dejanska razlika v prekoletni toplini Zagreba in Ljubljane 
je 2% polovica izvira iz raznosti zemljepisnih koordinat ter višine ; 
za 10% pa ostane Ljublj. hladneja od Zagreba, celo, ako one 
raznosti izločimo. To je precejšen znesek. A v vseh letnih dobah 
ni enak. Najmanja je razlika v poletji ter naraste jeseni in po 
zimi na 1:1%. Razvidi se tudi, da ima Ljubljana dasi bliža morju 
primeroma bolj kontinentalno podnebje nego Zagreb. 
Da se pojasnijo vzroki, storimo korak dalje. Ob 46° ter vi- 
Sini 200 m. vladale bi po Kranjskem — kolikor se da soditi iz 
podatkov 40 postaj z omenjenega ozemlja — in sicer Krasu na 
vzhodni strani sledeče povprečne razmere : 
Zima Pomlad Poletje Jesen Leto Razseg 
— 06 9:5 19:1 10:0 99 19:7 
Ljubljanska toplina prevedena na 200 m. in 46° pa je: 
—(0'9 9:6 19:3 10:0 9:5 20:2 
Ljubljana ima toraj letno toplino, ki se strinja z ono, ki je sploh 
oddeljena Karavankam ter predgorju ob jugu in vzhodu. Tu velja 
ob 46% širine v visini 200 m. toplina 9:5. Zagreb je za 1:2 na 
boljem. Med Goriško in med Savsko dolino ob Zagrebu prostira 
se Kranjska kot izredno hlaje ozemlje. Precejšnja vlažnost in obilje 
dežja sta temu vzrok. Kranjska ima skoro največ mote izmed 
avstrijskih pokrajin (200 cm. pod Triglavom do 100 cm. ob jugo- 
vzhodnji meji; Zagreb 91 cm.) Primerno povekšana je poobla- 
čenost neba. Toplejim vetrovom je pot vspešneje zabranjena. 
1 Prevajajoč rabil sem Stevila za 4h iz formule 15). Ker premembe 
niso jake, tedaj tudi napačnost prevoda ni velika, 
