72 
sZagreb“ ima najtopleji poletje, a primeroma še bolj toplo 
zimo, tako da postane razseg skrajnih mesecev najmanji. Trditi 
se sme, da se toplina doljnjega mesta Zagrebskega bolj bliza raz- 
meram sosednih krajev po Hrvatskem. 
Dosedanji. del razprave pojasnjeval je normalne razmere 
toplinske. Dejanstveno pomikanje topline razlikuje se od njih 
bolj ali manj, za koliko, to moremo ravno presoditi sedaj, ko 
poznamo osnovni znesek vsakodnevne topline Zagrebške in Ljub- 
ljanske. 
Ako poiščemo, za koliko so se pojedini dnevi, petdnevja, 
meseci večletne dobe oddaljevali od poprečnih zneskov, tedaj 
pregledamo s pridobljenimi razlikami znaten del vremenske zgo- 
dovine one dobe. Nadalje pa moremo presoditi omahljivost 
ali menjavost topline, sploh, ako razlike (s) seštejemo ne 
glede na njih positivno ali negativno znamenje, ter svoto delimo 
s številom Stevnikov (n); kvocijent znači poprečno razliko 
ali anomalijo: 
(Glej formulo e) početkom te razprave). 
Z zdravstvenega stališča je posebne važnosli odgovorili na 
vprašanje: Za koliko se premeni toplina od dne do dne? Te 
premembe na človeški organizem gotovo bolje vplivajo, kakor one, 
koje loči ves čas, dokler se vrne isti datum, ali isti mesec 
prihodnjega leta. 
Ker mi prvotni zapisniki Ljubljanskih in Zagrebških opa- 
zovanj niso pristopni, moram ostati pri tem, da navedem 
zneske, ki povedo za koliko se toplina poprek premeni od dne 
do dne v sledećih mestih: Milan 1:3"G Atene 1:4, Bukurešt, 
Dunaj 1:9 Varšava, 2:0 Monakovo 21. ! 
Poprečna omahljivost pojedinih mesecev, to je znesek, ki 
javlja za koliko se poprek menjava toplina januarija, februarija 
etc. ima tudi tehten klimaten vpliv. Navedena je glede Zagreba 
in Ljubljane v sledečem pregledu ter je povzeta z opazovanj 
dobe 1856—1880. (25 let). 
1 Hann Ztschr. d. čster. meteorolog. Ges. XI, 
