74 
nenadno velika, in pojasnjuje prav odlično njih kontinentalno 
položje. Planinski zid brani toplim oceanskim vetrovom, mrzli 
vzhodnji pa bolj ali manj svobodno dohajajo, izreden zimski 
mraz more še posebej nastati po kotlinah. 
V poletji je menjavost primeroma prav mala. 
Da bode primera točneja, javljamo še sledeče podatke o 
poprečni menjavosti zimskih, in poletnih mesecev poleg Wilda, 
Hanna, Doveja in Hellmanna. 
XVI. 
Zima  Poletje Poprek 
Anglija 1:41 0:95 1:24 
Italija 1:35 1:00 1:19 
Sever. Nemčija 2:02 0:93 1:28 
Severnovznožje Alpinsko 221 1:18 1:57 
Jugovzhod. doline Alpinske 2:35 0:95 1:55 
Notranja Rusija 3:09 1:43 2:05 
Poprečne razmere, o kojih smo dosedaj izkljuéno govorili, 
ne določujejo še dovolj popolnoma toplinskega položja smatranih 
krajev. Stevila, ki stvarjajo poprečke so lehko precej razli@na. 
Ugodno bode, ako pregledamo vsaj skrajne toplinske zneske, ki 
vstopajo v poprečke. Primerjajmo, koliko najvisino oziroma naj- 
nizino more toplina v pojedinih mesecih doseti v Ljubljani, ko- 
liko istodobno v Zagrebu; to postopanje nam razodene posebnosti 
izvirajoče iz topografne leže, porazgubljene v popreckih, ali pa 
vsaj utrdi drugotna spoznanja. 
Da bode primera to@neja, treba je tudi tu v postev vzeti 
več let. Poiskal sem toraj absolutne najvišine in najnižine povzete 
z opazovanj ob 7. uri zjutraj, 2. uri popoludne in 9. zvečer 
tekom 15letne dobe 1866—1880. Pojedinih zneskov ne bodemo 
priobčevali, vsaj podlegajo marsikojim slučajnostim; a njih po- 
prečke lustrum za lustrum prijavimo, da se razvidi bolj ali man) 
vzporedno pomikanje i teh Stevil v obeh mestih. Popolnosti na 
ljubo javljamo tudi najskrajneje topline napisane tekom imeno- 
vane dobe. Večjega pomena so pač poprečki absolutnih skraj- 
nostij, ker so v njih slučajne razlike kolikor toliko poravnane. 
(Glej pregled XVII.) 
