78 
ohlade se kot dobri izžaritelji še zdatneje nego zrak, ki jih ob- 
daja. Ne sme se prezreti, da so skrajnosti povzete z obrokov 
7° 2 9", Toplina ob 7" lehko uže precej presega ono z dobe 
solnénega vzhoda. — Avgusta in septembra meseca obojne skraj- 
nosti hitro upadajo — vsaj deloma vsled neviht —; a najnizine 
r 
oktobrove so iznenadno nizke, zlasti v Zagrebu. Videti je (pregl. 
X.), da so jesenske dobe vetrovi neugodneje oddeljeni Zagrebu. 
Noveje preiskave ! so objavile, da se vreme ne spreminja 
tako silno, kakor trdi ljudsko menenje; temveč nekoliko časa rado 
pridrži ustanovljeni značaj. Zgodi se toraj, da zelo visoke in zelo 
nizke stopinje topline niso osamljene, nego da morejo celo precej 
vplivati na povprečke mesecev ali še daljih obrokov. Tako nasta- 
nejo skrajni mesečni poprečki. Sledeči pregled 
XVIII. 
Največje mesečne razlike na- Njih razseg 
sproti 30letnemu poprečku : 
Ljubljana Zagreb Ljublj. Zagr. 
Jan. +51 —71 +48 —69 12:2 11:7 
Febr. 5.0 —71 58 —7:5 dBA 13:3 
Mar. 38 —43 38 =49 81 8:7 
April 27 —32 27 —32 59 59 
Maj 43 —37 47 42 80 8:9 
Junij 21 —31 25 —30 5.2 5.5 
Julij 24. —24 23 —24 48 47 
Avg. 25 —1.7 30 —2:5 42 DO 
Sept. 25 —28 22 —32 533 54 
Oktb. 30 —38 28 —34 6:8 6:2 
Nov. 36 —41 39 —39 1:5 80 
Debr. 74 —103 62 —82 17:7 144 
Leto 14 —15 19 —15 2:9 34 
javlja, za koliko so skrajni mese@ni poprečki razlikovali se od 
normalnih (prav za prav 30letnih) v Ljubljani in v Zagrebu in 
‚sicer tekom dobe skupnega opazovanja 1856--1880. Previsoke 
znači znamenje +, prenizke pa —. Skrajni poprečki zimskih me- 
secev se pomikajo v Sirnih mejah, kakor kaže njih razseg, a 
prece] soglasno s tirom poprečne omahljivosti. Ume se samo ob 
sebi, da popolnega soglasja niti ne pričakujemo. Nimamo namreč 
povoda soditi, da raznosti izvirajo naravnost iz posebnostij topo- 
grafnega položja. Sodelujejo pač i vzroki viših kategorij; oni so 
! W. Köppen Repertorium für Meteorologie II. Petersburg 1871. 
TNE ‘pri 
: EN REPO 
