79 
nam povsem neznani, in zatoraj za naše spoznanje ,slučajni“. 
Velikanski napredki novejše meteorologije so dejstovanje prirodnih 
močij, kolikor se jih javlja v atmosferi, vsaj toliko pojasnili, da 
poznamo deloma obliko, v koji stopajo njih učinki na dan. Raz- 
strli so nam širno obzorje in sedaj nam je možno točneje zasle- 
dovati vzrok normalnemu tiru topline (in drugih znakov pod- 
nebja) ter brezstevilnim izrednostim ali motnjam. 
Teisserene de Bort in Hoffmeyer opozorila sta na 
to, da način, kako je zračni tlak preko zelo Sirnih ozemelj raz- 
deljen, odločuje vremenski položaj atmosfere. Evropske. 
Po zimi vladajo tri glavna delovališča atmosfere (centres d' 
action de | atmosphere) Med Spanijo, Madejro, Azorskimi in Ber- 
mudskimi otoki prostira se tedaj jedno onih središč z visokim 
zračnim tlakom (barometerski maksimum) drugo tudi z visokim 
stanjem barometrovim ima svoje jedro v osrednji Aziji. Tretje po- 
glavitno središče je ustanovljeno z nizkim tlakom (barom. mini- 
mum) v severnem delu atlantskega oceana. | 
V poletju razsiri se atlantski maksimum nekoliko proti se- 
verji, nad Evropo in Azijo prostira se barometerski minimum, ki 
ima jedro v Aziji. To sta vladarja poletnemu vremenu. | 
Ostali letni dobi ste prehodnji povsem. 
Kakor hitro se jedno glavnih sredisé premakne, nastanejo 
izredne toplinske in sploh vremenske razmere. 
Po tem takem je umljivo, da imajo vsikedar velikanska 
ozemlja skupen vremensk značaj to ali onstran normalnega. 
Manje spremembe, dasi čestokrat globoko segajoče, vzroku- 
jejo depresije (barom. minima) ki pogostoma v kratkih obrokih 
nastajajo ob obodu velikih depresij ter  dréevajo imenovanim 
glavnim elevacijam (barom. maksimom) ob robu. One prestopajo 
preko ozemelj, ki so dostikrat večja nego srednja Evropa ter da- 
jejo njih vremenu značaj spremenljivosti in slučajnosti. 
Vsakako toraj istočasne toplinske razmere (in sploh vre- 
menske) niso v prvi vrsti krajevnega pomena in zasledovati ter 
razlagati jih moremo poglavitno kot bolj ali manj razširjene po- 
jave. Nadrobna razprava o motnjah toplinskega tiru Ljubljanskega 
in Zagrebškega morala bi se tedaj ozirati na zelo širno podlogo, 
in to bi presegalo prostor, ki je dovoljen spisu o krajevnih lasti- 
nitostih, 
