SO 
Le v obče bodemo očrtali razmere, ki store, da so izrednosti 
v Ljubljani in v Zagrebu večidel istočasne ter sploh vzporedne. 
to se pravi na isti strani izven osnovnega tira. 
Obe mesti spadate v področje depresij, ki se pomikajo veči- 
del ali v oblizji Nemškega obrežja ali pa preko Sredozemskega 
morja. Od središč obojnih depresij sta Zagreb in Ljubljana skoro 
enako oddaljena toraj je tudi vpliv na vremenske razmere prvotno 
enak, a vsled topografnih raznostij predrugačen. 
Po zimi je posebne važnosti proga visokega tlaka zračnega, 
ki se stega od Azijatskega maksima preko Rusije in Alp do 
Azorskega maksima. A. Vojejkov jo je imenoval ,veliko kontinen- 
talno os“. Važna je za tegadel, ker vejejo ob njeni severni strani 
topli oceanski vetrovi prek Evrope, na nje južni strani pa mrzlj 
kontinentalni. Ljubljana in Zagreb sta na tej slednji strani (glej 
pregled vetrov X.) in imata zatoraj kontinentalno mrzlo zimo; in 
sicer najostrejo tedaj, kedar se najvišina zračnega tlaka preseli 
nad sredino centralne Evrope. To se je zgodilo na primer de- 
cembra 1879. Toplina tega meseca, najmrzlejega v tekočem sto- 
letji upadla je najniže pod osnovo (Ljubl. —10:3, Zagreb —8:2 
glej pregled XVII. c) in sicer bolj v Ljublj. nego Zagr. vsled leže 
v kotlini. 
Kedar se kontinentalna os pomakne izredno proti jugu tedaj 
nam dohajajo topli oceanski vetrovi. Decbr. 1863, 1866, 1868 s 
skrajnimi presežki Lj. 74, Z. 6:2 glej pregled XVII. c, 1880 ete.) 
Naše poletje je v obče kontinentalno ker pripada uže v pod- 
ročje azijatske depresije. 
Zelo važne so za naše kraje Jadranske depresije. Zlasti 
spomladi in jeseni se pogostoma pokazejo ter vzrokujejo burjo, 
silne nevihte, zdatno deževje in sneževje. 
Sicer pa ne more nalog našega spisa biti vse te razmere 
osnovne in izredne nadrobno zasledovati, ker one zadevajo širna 
ozemlja in ne spadajo več v tesno okvirje lokalne klimatografije. 
Vendar nadaljujemo preiskavo o toplinskih nepravilnostih z 
druzega stališča. 
Početkom razprave smo omenili, da imajo celo večletni po- 
poprečki manjih obrokov, kakor so mesečni še dovelj nerednostij 
ter da se njih tir mnogo manj bliža osnovnemu, nego tir meseč- 
nih poprečkov, 
- PEN u “u en 
