82 
Vprasanje nastane, jeli so anomalije povsem slučajne. ali 
pa se v nekaterih dobah leta redoma v istem smislu vračajo. 
Odgovora ne pričakujemo od strogo matematiške preiskave 
(s pomočjo verjetnostnega računa). 
Izkušnja uči !, da za tako preiskavo ne zadostuje 35letna 
doba opazovanja v našem zelo menjavem podnebji; to se pravi 
računska indukcija javlja pravo za pravo le lastinitosti opazovane 
dobe, a ne podaje dovelj širnega temelja, da bi od preteklosti 
sigurno sklepali, da se one lastinitosti v prihodnje povrnejo. S tem 
pridržkom velja sledeče. 
Anomalija sama na sebi ne pove dovelj odločno, da toplina 
ob dotični dobi redoma stopi iz osnovnega tira v positivnem ozi- 
roma negativnem smislu. Ozirati se imamo tudi na to, jeli se je 
anomalija smatranega petdnevja pogostoma vračala ali ne. Ver- 
jetnostni račun na to pove, kolika je „verjetnost, da se i v pri- 
hodnje povrne.“ 
G. Hellmann ? je preiskoval, kedaj se po severni Nemćiji 
najbolj pogostoma moti zdržno pomikanje toplinsko. Nasel je iz- 
redne povratke hlada tekom dviganja osnovne topline, tekom nje 
padanja pa povratke toplote. Primerjal je 25letne poprecke pet- 
dnevij s 25 postaj na Severonemškem in sicer z dobe 1848—1872. 
V njih so seveda slučajnosti še kaj malo izločene. Zatoraj je isti 
učenjak poiskal anomalije z 92letnega tira Vratislavskega. Pogla- 
vitne izmed njih so sledeče: 
XX. 
Povratki hlada Verjetnost Povratki toplote Verj. 
J Januar 16.30. 0:54 j Avgust 14.18. 048 
Febr. 5.—14. 0:55 | September 23.— okt. 2. 041 
| Marc 12.—16. 0:50 December 27.— Jan, 5. (V44 
Majnik 11.15. 047 
| Junij 15.19. 0:57 
Julij 10.—14. 0:52 
| 95.—29. 053 
1 Plantamour Des anomalies de la température observees a Genčve pen- 
dant les 40 années 1826-1865 Genève 1867. 
2 (4. Hellmann Ueber d. jährl. Gang d. Temperatur in Norddeutschland. 
Zeitschr. d. K. preuss, statist. Bureaus Jahrg. 1883. 
