{ ni 
BM TE ze 
83 
Izrednosti ne nastopajo natanko ob omenjenih dneh, nego 
drže se od leta do leta precej širnih mej, a iz veéletnih poprečkov 
se določijo navedeni obroki, ki povedo, kedaj se anomalije naj- 
verjetneje povrnejo. Tudi verjetnost je ra@unjena z 92letnega 
opazovanja v Vratislavi (Breslau). 
Ljubljanske anomalije poiskal sem sicer nekoliko drugim 
načinom, kakor Hellmann Severonemske, a posledice raćuna 
smejo se primerjati. Pregled XVII. javlja tudi verjetnost anomalij 
(vrste v). 
Na prvi pogled se vidi, da se Ljubljanske anomalije in Se- 
veronemške precej ujemajo, da so toraj učinki jednih in istih 
pojavov atmosferinih. Bolj ali manj istodobne izrednosti Ljubljan- 
ske so sledeče: 
XXI. 
Povratki hlada Verjetnost Povratki toplote Verj. 
Januar 16.30. 0:46 Avgust 14.—18. 0:51 
Febr. 10.—15. 0:54 September 27.— okt. 2. 0:54 
Marc 15.—30. 0:51 December 27.— jan. 15. 0:56 
Maj. 1.—15. 0:56 
Junij 15.—jul. 5. 0-60 
Julij 10.15. 0:60 
Izmed ostalih anomalij omenjamo iznenaden povratek to- 
plote : 
nvbr. 27.— dec. 1. Verjetnost 0:71 
To izrednost javljajo anomalni tiri topline na Severonem- 
škem z dobe 1848—1882 s 25 krajev, a v 92letnem Vratislavskem 
je ni več. Anomalija, ki je v 35letni dobi iznenadno pogostoma 
vračala se, vendar ni redna, zakonita, nego spada k slučajnim 
motnjam, ki se posled verjetnostnega računa polagoma uravnajo. 
Morebiti se bode ščasoma isto dokazalo o vseh anomalijah. 
Vendar naj še omenimo, da je J. Hann * našel celo v ne- 
koliko uravnanih stoletnih poprečkih Dunajske topline, da pravilna 
rast njena preneha 8. februarja in še le 15. dan istega meseca 
doseže znesek s 7. febr. 
Glaisher javlja, da v Greenvichu traja motnja še dalje: 
9.—22. febr. Opomina vredna prenehanja rasti toplinske so na 
1 J. Hann Temperatur von Wien, Sitzb. d. kais. Akad, d. Wiss. math. 
nat. Cl. 1877. 
* 
