84 
Dunaji še: konec februarija, sredi aprila in zlasti v tretjem pet- 
dnevji majnikovem. Najjačje nazadovanje pa se tamo vrši med 
13. in 23. junijem, kar je uže Jelinek opazil. Tudi v Ljubljani je 
sredi aprila povekšana verjetnost negativnih anomalij, ostale iz- 
rednosti pa so v Ljubljani naravnost izražene. 
Videti je, da nazadovanja topline koncem zime in v zgodnji 
pomladi povzrokuje barometerski maksimum, ako se nastani nad 
srednjo Evropo. Da še marca meseca more povrniti se zimski 
značaj, razvidimo tudi s sledečega. H. Wild * je nasel, da marca 
meseca še biva zimska depresija nad atlantskim oceanom in ba- 
romet. maksimum nad Azijo, le da je jakost teh protivnih si 
šredišč atmosferinega delovanja redoma oslabljena. 
Na ves drug način nastanejo povratki hlada v prvi polovici 
majnika. Bezold * razpravlja, da jih povzrokuje barom. depresija 
ustanovljena v oblizji Ogrske nižave skupno z bar. elevacijo nad 
zahodnjo Evropo. Obe povzročite hladne severne vetrove Nemčiji 
in Avstriji. Oni jasné nebo ter tako pospešujejo izžarivanje to- 
plote. Tedaj je toplina še dovolj nizka, da upade pod ničlo in 
napravi mraz. Najbolj pogostoma nastanejo majniški mrazi v 
Ljubljani med drugim in tretjem petdnevjem meseca. A uže 
koncem aprila prihajajoče negativne anomalije so poprek  1:5krat 
večje nego positivne. Za prvo, drugo in tretje petdnevje majniško 
našel sem isto razmerje oziroma 1:5, 08, 1:2. Se v petem pet- 
dnevji je verjetnost podnormalne topline 0:51, dočim je v četrtem le 
0:37. — Ti resultati jasnijo in dopolnjujejo občno ljudsko me- 
nenje o „ledenih možeh“ in o „sv. Urbanu*. 
Bezold je dokazoval (1. c), da je razdelitev zračnega taka 
tekom vsega meseca majnika ugodna nazadovanjem topline, ki 
tedaj lahko nastopijo vsaki dan, a najpogosteje nastopajo početkom 
druge dekade, ker je tedaj razlika med barom. minimom in mak- 
simom najjakša. V obče razlaga Bezold pojav tako-le: Spomladi 
se balkanski poluotok in sosedni svet tje do Karpat kot največi 
proti jugu segajoči del Evrope najprej in najjakše segreje. Zrah- 
ljani zrak naredi nizek tlak, in v njem se rade nastanijo barom. 
depresije, bodisi da se na mestu ustanove, ali pa da pridejo od 
1 H. Wild Temperaturverhältnisse d. russischen Reiches. Poglavje: Ur- 
sachen der unregelmässigen Temperaturverteilung. 
2 Bezold, Kälterückfälle im Mai Oesterr. met. Ztsch. 1883. 
