Prilog za narodnu nomenklaturu® 
sakupio 
Ostojić: 
Zoologija. 
Baba, /. njeka vrst Blennius; na otoku 
Hvaru zovu ,baba“ vrst „Ichtyocoris 
basiliscus Cuv“ (vidi S. Brusina Narav. 
crt. II. dio str. 61.) (Brač). 
Babae, m. vrst (a po svoj prilici više 
vrsti) roda Blennius. Osmušenu če- 
ljadetu veli se: ,smušeno kao babac“ 
— za to iu nar. pj.: 
Na griži bih gaće odpucao 
I debelog babca bih ti dao! 
(Brač.) 
Babka, f. više vrsti korepnjaka-namet- 
nika u škrgama njekojih riba. (Brač.) 
Babuška, f. više vrsti rodova Porcellio, 
Armadillidium itd. (Brač.) 
Baha, /. prasica, guda. (Brač.) 
Bahulja, f. augm. od ,baha“ (Brač.) 
Bahur, 1. chrysalis, pupa. (Dalmacija.) 
Baja, f.koja mu drago sasvim mala Zi- 
vinica, bila svejedno zareznik, pauk, 
korepnjak itd. — sr. ,prni baja, prni 
baja“. (S. Brusina nar. crt., dio dr. 
str. 19.) (Promina.) 
Balavica, f. vidi ,baba“. — Najveća je 
od sviju Blennius-a, što se kod nas 
vidjaju (vidio sam dva eksemplara od 
1/, klg. svaki) — sasma crnih imade, 
bar kod nas, više nego crnih poštra- 
panih crljenim pjegama. — Mora dakle 
da bude Blennius sanguinolentus 
Pallas. (Tako i G. Kolombatović-Pesci 
str. 14.) (Njeka mjesta na Braču.) 
Barak-bedevija, f. bedevija rutava po- 
put baraka. 
Posio bi barak-bedeviju, 
Sve bi moje izsika četnike. 
| (nar. pi.) 
Batelj, m. Atherina Boyeri. Risso. 
(Brač.) 
Bateljuša, f. v. ,batelj“. (Brač.) 
Batoglavae, m. njeki crvić baturaste 
glave, što žive u vodi, a miče repom 
neprestano. (Brač.) 
Batovina, f Uranoscopus scaber L. 
(Braé.) 
Bera, f. berasta koza, mazga, kokoš, i 
u Sali berasta Zena. (Brač.) 
Berae, m.mulberaste dlake ; — „berast“ 
adj. o živinčetu (i o čovjeka) kad mu 
je dlaka crna ili drugčije naravna i 
biela (sieda). 
Bilan, m. Kud sam godir po svitu hodio 
Nigda bilan nije uzmaknuo. 
(nar. pj.) 
Bilica, f. Scomber colias L. (Trogir.) 
Božja Zabica, f. Hyla arborea, zelena 
žaba. 
Božji volak, m. više vrsti ,Goccinella“. 
ene ga stave na dlan, pa gledaju 
*) Dugo sam oklievao, bi li ne bi li uvrstio u naš časopis prilog za na- 
rodnu nomenklaturu gosp. A. Ostojića. Nu pošto ne samo poznati ornitoložki 
njemački časopis ,Naumannia“ od godine 1849.-—1858., nego i najnoviji stru- 
kovni časopisi, na primjer : ,, Mittheilungen des ornithologischen Vereines in Wien“, 
internacijonalni časopis „Ornis“ 
i t. d. donašaju priloga za njemačku lo- 
kalnu nomenklaturu ptica, nema razloga, a da nebi i mi doprinieli zrnce u 
prilog hrvatske strukovne nomenklature i terminologije, koja je doslije još i slabo 
poznata i nedotjerana, 
S. B, 
