133 
Zračni tlak napokon je u godišnjim dobama: 
zima proljeće ljeto jesen “god. 
Ma 764.1 159.6 760.3 161.7 761.4. 
Na kraju radnje, u dodatku, iztraZuje pisac djelovanje pro- 
mjene godisnjih doba na bilje, te se i ovdje, kao sto i u ostaloj 
radnji pokazuje vrstnim poznavaocem klimatologije. 
A. Franović, 
Dr. W. Zenker: Meteorologischer Kalender. I. Jahrgang. 
Berlin. 1887. Ponajprije ćemo se ovdje obazrieti na onaj kratki 
navještaj navedenoga koledara u „Zeitschrift für Meteorologie“, 
kao referat njekoga gosp. W. K., pa ćemo nadovezati k tomu 
naš sud o tome koledaru. Taj refarat počimlje : 
Pored zvjezdoznanstva namiče nam se u prvom redu meteo- 
rologija, kojom (meteorologijom) se tiekom cieloga godišta ponaj- 
više bavimo i nemamo pri svemu tomu za to nikakve pripomoćne 
knjige u liku koledara — toli probitačna i za ovu granu prirodnih 
nauka. — Ako su se u ostalom inžiniri, zemljomjernici i mnogi 
drugi mnogo prije pojavili posebnimi koledari svoje vrsti, to na- 
zrievamo u tome valjani razlog u velikoj porabi stanovitih brojeva 
iz glave koa izvršivanja svojega osebujnoga zvanja, pa je relativno 
i manji broj učestnika kod navedenih struka ipak za stalno osje- 
gurao prilično razpačavanje spomenutih koledara. — Ovaj meteo- 
rologijski koledar samo je neki pokus i treba da ga podupiru što 
sdušnije prijatelji meteorologije; jer ako je ovo prvo poduzeće 
kadro Zivotariti, kako se u obće možemo nadati uz danas poznate 
obstojnosti, tada smo uvjereni sami — a možemo i svakoga inoga 
takodjer uvjeravati, da će se tek stvoriti najljepši lik tečajem 
sliedećih godina samim izkustvom. 
Razdioba već danas odabrana može u bitnosti i nadalje 
biti pridržana u ovomu koledaru. 
Poslije nekojih manje stvarnih pripomena sliedi kratka ,skri- 
zaljka godišnjica“ za godinu 1887 i po tome diarium za svaki 
dan u godini uz obične obznane koledarske; prostor za unašanje 
meteorologijskih opažania udesen je tako, da može služiti i kao 
formular toli privatnim motriocem, koli i onim motriteljem na 
državnih meteorologijskih postajah, koji su, zanimajući se osobno 
za ovaj predmet, naumili pohraniti ove bilježke u svrhu kasnijih 
studija. Prama tomu opredieljene su za svaki tjedan četiri strane. 
