BA 
135 
Koledar svaki zastupajući ovakovu granu naravoslovne nauke 
kao što je meteorologija, mora da uz praktičnu donekle popu- 
larnu stranu osvrne se i na znanstvene česti a k tomu još pre- 
gledno i sasvim kratko na najnovije uspjehe u ovoj struci polučene 
i prokušane. 
Na prvom mjestu napominjemo ovdje, da bi shodnije bilo 
i po sam koledar probitačnije, da je g. pisac pokazao i poznate 
formule sa nekoliko primjera razjasnio, kako može i valja da 
sastavi motritelj sam skrižaljku za redukciju onih brojaka, opa- 
žanih na barometru na temelju podataka, što su recimo zabilježeni 
(gravirani) na svakom Kapelerovom ,Stationsbarometru“, a i onu 
za proračunavanje ,tlaka hlapa“ i ,vlage“. — Ine skrižaljke za 
pretvorbu parižkih palaca u milimetre kao i R* odnosno F° u 
C° sasvim su suvišne dapače Stetonosne po sam koledar — 
jer su ga poskupile, pošto današnjim danom ne ćemo naći valjda 
na nijednoj meteorologijskoj postaji instrumenata sa mjerili u 
parizkih palcih i t. d. Razjašnjenje tih formula, recimo ma na 
jednom primjeru, kadro je još ne odlučna i bojazljiva početnika, 
koji je prodro ovako nešto više u bitnost same stvari — osokoliti, 
da uztraje na započetoj stazi k poznavanju istine u zračnim 
pojavima. 
Druga a — rekli bi još važnija manjkavost ovoga koledara, 
— koju moramo takodjer ovdje napomenuti — odnosi se na 
same oblake. Naime po našem čvrstom uvjerenju — do kojega 
smo došli tečajem više godina vodeći meteorologijska opažanja 
stranom u Rakovcu a stranom u Petrinji, — morao bi ovaj ko- 
ledar donositi svake godine vjerno narisane slike (po mogućnosti 
fotografije) raznoimenovanih oblaka, i to, ne samo onih najvaž- 
nijih oblaka, kao što ih obično samo imenom napominje kakova 
knjiga o meteorologiji, već svih koji su do sada vidjeni te pod 
raznimi podneblji na zemlji i stalnim imenom naznačeni. 
Nije utaman u novije vrieme učeni sviet uvidio važnost 
motrenja oblaka po meteorologiju i unapredno proricanje vremena. 
Znade se za izvjestno u kakovom odnošaju stoje cirro-oblaci i 
gibanje zračnoga tlaka dotično oni pojavi na tlakomjeru. 
Znademo takodjer i to, da i vještiji motrioci niesu uviek 
na čistu, kojim imenom da okrste netom motreni oblak, iz koje 
neprilike bi ga imao izbaviti ovaj koledar, kada bi sadržavao 
slike važnih oblaka. — Poznata je stvar, a može se svatko o 
