144 
terminalne su pak cime stapke posve zakržljale, tako da evjetovi 
sjede na gornjem rubu glavne stapke, uslied česa su se cvjetovi 
sbili u glavicu. Ovu glavicu sačinjava sedam cvjetova. Zajedničko 
m je evjetiste grebenasto 17 mm. dugo i do 5 mm. široko. Latica 
sam nabrojio dvadeset i dvie, većinom su kržljave; trinaest dakle 
manje, nego ih imade u sedam normalno razvijenih cvjetova. 
Androecea i gynoecea ne pokazuju nikakvih promjena, osim sto 
su malo trpjela u razvoju i namještaju. 
Druga se stablika razgranjuje u visini od 30 em. u tri jed- 
nako duge sekundarne osi, od kojih ima samo srednja priperak 
na mjestu, gdje se odvaja od _ glavne osi. I ove i glavna os su 
sploštene, dočim su druge oble. Izpod ove sekundarne osi niču 
5 em. niže druge tri, sve tri prilično pričvrščene u istoj visini. 
Na dvjema su se od tih evjetovi srasli; naime cvjetovi koji niču 
iz pazuha predlista 8, sa čaškinim lapovima. 
Danas se obćenito drži, da je uzrok fasciaciji patoložki po- 
jav nazvan hypertrophija. Fasciacija može na dva načina na- 
stati: jedan put se srastu u jednu dvie osi ili više njih, koje su prvo- 
bitno slobodne; drugi put pak nastaje na osnom tjemenu na 
mjestu jedne više tačaka vegetacije, koje su u jednom redu po- 
namještene, radi tesa su takovi organi nalik vrpci ili remenu. 
Taj je posljednji slučaj češći. Na koji je od ova dva načina na- 
stao koji fasciirani organ pokazuje nam anatomijska struktura. 
Ako je fasčiirana os nastala sraštenjem, naći ćemo na prerezu 
toliko kolobara fibrovazalnih snopića, koliko osi, prvobitno slo- 
bodnih, sačinjava dotičnu fasciiranu os; ako je pak na ovaj drugi 
način nastala, naći ćemo samo jedan kolobar fibrovazalnih snopića, 
I u našem je slučaju nastala deformovana stablika na posljednji 
način, kako sam se mikroskopski osvjedočio. Što se synan- 
thije tiče imam pripomenuti, da ona vrlo često prati fasciaciju. 
— Napokon imam primjetiti, da je tlo, na kojem je naš eksemplar 
rasao veoma plodno, kako se dade suditi po bujnom razvoju 
drugih individua, čim se i u našem slučaju dade tumačiti kao 
uzrok fasciacije preobilna hrana. 
8. Gjurašin, 
Čudnovati pad meteora opažen u Karlovcu. Dne 19. lipnja 
0. g. u 10 sati 25 časova u noći (vrieme po karlovačkom meri- 
dijanu računano; zemljopisno označen je Karlovac sa 45° 29% 
