166 
in Dalmatien“ donosi množtvo bilinä, koje rastu oko Du- 
brovnika, no kadkada niesu baš tačno klasifikovane ili po- 
griešena su imena auktora ili mjesta gdje rastu. U obće 
djelo nije drugo nego goli imenik bilinä, koje Petter sabra 
u Dalmaciji (1057 vrsti). Taj alfabetični katalog, koji do- 
nosi i naša narodna imena i stanovišta bilinà, bi sastavljen 
jedino u spekulativnu svrhu, da se naime svi oni, koji bi 
željeli imati dalmatinskih bilina, umiju vladati komu bi se 
u tu svihu okrenuli. 
1852. Svrši Visiani svoju „Flora dalmatica“ izdavši II. dio. 
Prvi dio izadje u Leipzigu već god. 1842., kad još nijedna 
zemlja u carevini nije imala podpunog i kritičnog opisa 
svoje flore;* drugi dio dodje već god. 1847, u istom gradu, 
na vidjelo. 
Dalmatinska flora po Visianiu obogati znanost sa šest 
novih rodova (Oeosporangium. Taeniopetalum, Alschingera, 
Amphoricarpos, Chamaemelum, Chamaecytisus) i po prilici 
sa pedeset vrsti. Visianieva je flora naslonjena na predu- 
boko proučavanje i razmatranje raznih individua, te je zato 
od velike tačnosti. S druge strane Visianievo oko bijaše to- 
bož po naravi obskrbljeno takovom analitičnom dokučivosti 
da je prodiralo i u najsitnije potankosti i razlikovalo naj- 
škakljivije slučajeve hybridnosti i individualne varijacije. 
No što je žaliti jest, da Visiani, i ako naše gore 
list, nije poznavao svestrano i temeljito svaki predjel u po- 
krajini, a to s toga, što nije imao sreću da po dulje stanuje 
u raznim važnijim krajevima, već se morao zadovoljiti onim, 
što je mogao pronaći na svojim pojedinim posjetima i podat- 
cima, što su mu pružali prijatelji i poznanici; te nije zato ni 
čuda, nadasve kad se promisli na dugo prostiranje i nepri- 
stupni sustav naših gora, a k tomu pak i na nestašicu sred- 
stava za putovanje i konak, da su kašnji iztraživatelji naišl- 
na tolike biline, koje Visiani nije bio spomenuo ili za koje 
on nije tačno bio opredielio sva stanovišta. | 
* Oko godine 1840. obstojala je doduše već za Šlezku (Wimmer et Gra- 
bowski) i donju Austriju (Host) opisana Flora, no te su radnje prema Visia- 
nievoj tako nesavršene, nesgodne i netačne, da ih se može dandanašnji slo 
bodno i zabaciti. 
