169 
sehaftin Wien“ pakilaniu ,Glasniku hrv. naravosl. 
družtva u Zagrebu“, na str. 166. 
1872. Uvidjevši Visiani nedostatnost svoje flore, uslied ogromnog 
novog gradiva, što mu pružiše prijatelji Botteri, Vodopijić, 
Papafava, Stalio, Tommasini, Sendtner, Kargl, Maly i drugi, 
a hoteći s druge strane i sam tomu doskočiti, izdade u 
Mletcima prvi prilog svojoj flori: ,Florae Dalmaticae 
Supplementum“, Venetiis 1872., typis Jos. Antonelli. U 
ovomu se prilogu susretaju mnogi izpravci glede podataka 
dubrovačke vegetacije, k tomu pak i njeke nove biline. — 
Iste ie godine došao iz Beča u Dubrovnik i botaničar Knapp. 
1873. Ove godine bi tiskan, no neznam u kom listu, Visianiev 
putopisno-floristički članak „Sulla vegetazione e sul 
clima dell isola di Lacroma*. Ja sam se dočepao te 
radnje od njezina početka pa gotovo sve do svrhe, no bez 
prvih strana lista (ili knjige?) gdje pripada. 
Opis Lokruma nije mogao bolje izpasti, te se lako 
odmah razpoznaje zlatno Visianovo pero. Uz to donosi i 
klimatično-vegetativnih opazaka pa i kratak imenik tudjih 
tropičnih bilina, koje veoma dobro uspievaju na ovomu 
otočiću bez ikakve zimske zaštite. 
1874. Kako već spomenuh, u Maschekovom „Manuale del 
regno di Dalmazia“ za ovu godinu, nalazi se na tali- 
janskom jeziku članak biskupa Vodopijića o Visianievom djelu 
sFlora dalmatica“. U tom članku nema prave ocjene 
ni opazaka pišćevih, već samo nabrajanje važnijih raprezen- 
tanata dalmatinske vegetacije. Navodi uz to glavniju razdiobu 
u primorsku, gorsku i subalpinsku floru i nove biline, koje 
Visiani nadje do onda u Dalmaciji. 
1876. Spustiše se iz Beča u Dubrovnik za floristične svrhe 
Spreitzenhofer, Reuss i Pichler. 
Iste godine izadje u Mletcima drugi prilog Visianievoj 
„Flora dalmatica“ (Supplementum alterum, u ,Atti del R. 
Istituto di scienze“); malo kasnije pak i treći (i zadnji) prilog 
istoj flori. | 
U ovim dvama zadnjim prilozima popunja Visiani | 
dalmatinsku floru u pogledu stanovišta bilina, osim toga i 
obazire se mjestimice i na Bosnu i Ercegovinu te Crnugoru. 
