170 
I ovako je, što ja znam, Visianievom smiću prestao i izčeznuo 
svaki i najmanji pokušaj na botaničkom polju u Dubrovniku ; 
tko bi mogao pisati — nije hotio, tko može — neće, a mi ćemo 
sutra imati da žalimo gubitak kojeg vriednog čovjeka s toga što: 
„Nullus argento est color, 
avaris abdito terris.“ Hor. 
II. Prirodna svojstva zemljišta. 
1. Geografični položaj i granice. 
Dubrovnik, (Ragusium — Ragusa) pod kojim razumiemo 
dandanašnji politički kotar, prostire se izmedju 42° 22 do 42° 
50“ sjeverne širine i 35° 14° do 36° 10“ iztočne dužine po meri- 
dijanu otoka Ferro. Nalazi se na jugu njekdašnje mletačke Dal- 
macije, te graniči: na sjeveru Pelješkim poluotokom (Sabioncello) 
i otokom Korčulom, (Goreyra nigra — Gurzola) na sjevero-iztoku 
i iztoku Ercegovinom, na jugo-iztoku i jugu Bokom kotorskom, 
a na zapadu jadranskim morem. 
Kotar obuhvaća 14:09 [7] geografičnih milja, i sadržava, osim 
Pelješkog poluotoka i Lastova, gotovo sve zemljište, što je njeka- 
dašnja dubrovačka republika imala pod sobom. Mi ćemo to ze- 
mljište razdieliti u dvie skupine: u kraj naime, (Kontinenat, 
kopno) i u oloke. 
Dubrovački kraj počimlje s Klekova zaljeva (Pelješac, 
Stonska prečba, Imotica) te se proteže sve do Sutorine (Erceg- 
Novi) u duljini. 
Grad Dubrovnik leži stranom na otočiću (Lausa ?), što bijaše 
u staro doba odciepljen od kopna, stranom pak proteže se na 
podnožju brda sv. Srgja, od Zarkovice do Boninova, obuhvata- 
jući predgradja Ploče i Pile. Iza predgradja ,Ploče“ (Sv. Jakob, 
Orsula) otvara se plodna dolina Župa (Dubac, Cibade, Most, 
Kantule, Kupari, Srebrno, Mandaljena, Makoše, Postranje, Mlini, 
Vrelo, Smokovjenac, Plat). Dalje put juga nalazi se Cavtat s Ko- 
navlima. Za Srgjem, (prema Ercegovini) medju kamenitim viso- 
kim ravnicama sretamo sela: Bosanka, Brgat, (dolnji i gornji) i 
Šumet (Gionchetto). 
Prema sjeveru leži luka Gruž (Lapad, Babinkuk, Petka, 
Kantafik,) s Riekom (Ombla), Zatonom (Malfi), Orascom (Valdi- 
Š 
ER 
MV KATE g JAR 
s s 6 PETA kT ik eee za i Gas 
