171 
noce), Trstenom (Cannosa), Bršečinam, Majkovima, Slanom, Sto- 
nom i Stonskim primorjem. — 
Otoci dubrovački, osim Mljeta, nezaslužuju do kraja ovo 
ime, već se mogu slobodno svi smatrati kao veći ili manji ostrvi 
(scogli). 
1. Mljet (Melita — Meleda) udaljen je od Dubrovnika četiri mor- 
ske milje prema sjeveru, a od Pelješkog poluotoka dieli ga 
kono širok 1 milje. Dug je pet milja; površje mu zauzim- 
lje 1%, L] gegr. milju. Najznatnija su mjesta na njemu: 
Babino polje, Maranovići, Prožura, Koriti, Porto Palazzo. 
2; Jakljan (Lienana — Litignana — Lagnana) i Olib (Olipa) 
dva ostrva na jugu Pelješca, izmedju Stona i Šipana. Oba 
nenastanjena i pusta. 
3. Šipan (Juppana — Giuppana). Najveći od svih ostalih ostrva ; 
obseg mu je od 3 i ?/, milje; dug 1!/, milje, širok preko 1/, 
91 
milje; nalazi se 3!, milje na sjevero-zapadu Dubrovnika. 
Sela na Šipanu: Luka, Sugjuragj, Pakljena. 
4. Lopud (Dalaphodium — Isola di Mezzo) na jugu Šipana, 
mnogo manji od njega, obseg mu je od 1 milje i po. Sela 
na Lopudu nema neg jedno glavno. 
-5. Koločep (Calamota) Jednu milju i pò na zapadu Dubrov- 
nika. Obsiže 14, milja, te je najmanji u nizu Elaphitskih 
ostrva. Dva su sela, te se zovu „gornje i donje Čedo.“ 
6. Daksa (Daxa — Dassa) ostrvić, koji zatvara gružku luku, 
Pust. 
7. Sv. Andrija (S. Andrea) pusti ostrv u pučini, na zapadu 
Dakse. 
8. Lokrum (Lacroma), ostrv prema Dubrovniku, nješto put jugo- 
zapada. Dug je !/, milje, a širok Me milje. Na njemu je 
tvrgja i ljetni dvor visoke c. kr. kuće. 
_9, Mrkan i Bobara, uz Supetar i mnogo drugih neznatnih, 
sastavljaju onaj mali niz ostrvića, što se poredaše na zapadu 
Cavtata. Svi su pusti. 
2. Geologični i oro-idrografični sustav. 
Dubrovačko zemljište, koje se ni u čem ne razlikuje u svo- 
joj sastavini od ostalog dalmatinskog, pripada podpuno kršnoj 
formaciji (carso, Karstgebiet). 
