176 
Sumetu, u Župi, Konavlima, Osojniku, Ljubču, Trstenomu itd.) 
neznatnijih vrela i potoka, kojih je uporaba samo za piće. 
Močvara ima na više mjesta, nadasve u Stonu, gdje te 
gdje u Konavlima i u Gružu (u Lapadu, na Batali) no sve te 
(osim Stonskih) slabo utječu na karakter vegetacije, te većim 
dielom i presuše ljeti. 
3. Klima. 
Uslied svog južnog položaja uz more, uživa Dubrovnik 
veoma blago i ugodno podneblje, te spada u provincu ekvino- 
cijalnih kiša. Malom razlikom, dade se cieli kotar svesti na jednu 
te istu isotermičnu crtu, samo što bi se za zagorske predjele 
(pri visini od 500—1000 met.) ta krivulja imala uzeti za jedan 
stupanj na niže. Podneblje dubrovačko možemo razdieliti na ljetno 
i jesensko, pošto izrazive zime i stanovitog proljeća nema. 
Ljetno podneblje, koje nastaje maja, a traje sve do svrhe 
septembra, karakteriše se neprekinutim nizom vedrih dana, uz- 
trajnom žegom i sušom bez kiše i rose. Kroz to vrieme vlada. 
obično redovito od 10 sati u večer do 10 u jutro tihi iztočnjak 
(burin) od 10 do 2 sata po podne jugo-iztočnjak (šilok), a od 
2 sata po podne do noći zapadnjak (majistrò). 
Taj tihi iztočnjak iliti burin, koji svakdano duva, nema 
se nipošto zamieniti burom. Burin nije ništa drugo nego njeka 
lokalna izjednačujuća struja, koja je prouzrokovana uslied raznog 
ugrijanja zagorskih, šumskih predjela i primorskih golih pjesko- 
vitih krajeva. 
Na isti način bilo bi da se razpita, da li je onaj svakdanji 
Silok sbilja istorodan sa jesenskim i proljetnim šilokom ili je pak 
samo učinak obćenite ekvatorijalne struje.* 
Jesensko podneblje počimlje obično ekvinocijalnim kišama 
i svršiva opet njima, te za isti razlog vlada nadasve prvih i zadnjih 
mjeseca šilok. Zimskih mjeseca uznese se često i bura, ali njezino 
trajanje nije dugo (2, 3 dana) niti je onako intensivna kao u 
. gornjoj Dalmaciji i Istri. Ostali vjetri, koji kroz jesenske mjesece, većom 
* Dr, J. R. Lorenz, na str. 35 svog djela „Die Bodencultur-Ver- 
hältnisse Oesterreichs“ veli: „Es ist übrigens sehr wahrscheinlich, dass 
Vieles, was man als Scirocco bezeichnet, nur die allgemeine Aequatorialström- 
mung ohne specieller Beziehung zur nordafrikanischen Küste ist“, 
