179 
ili manjom intensivnoséu vladaju, jesu: sjever, (N, tramuntana) 
uviek hladan, često buran i trajan vjetar na vihare; jugo-iz- 
točnjak, (S. E. levanat) žestok i silan, strašniji nego prava 
bura; zapadnjak (O ili NO, majistro) zimi za pomorce ne- 
sgodan, ljeti blag i ugodan; jugo-zapadnjak (S O, lebić, 
garbin) prati gotovo vazda kišu, te sliedi svedj iza trajna Siloka. 
Oluja bude oko 30—35 na godinu i to najčešće u proljetnim 
mjesecima, rjedje kadkada ljeti i zimi. 
Leda je malo kad vidjeti, i to samo preko noći; mraz je 
posve riedak pojav; snieg se sasvim riedko pojavi, a uz primorje 
se nikad i ne primi, u zagorju može ležati dva, tri dana. 
Pošto za proučavanje vegetativnih odnošaja jednog mjesta, 
nije dostatno poznavanje srednje godišnje temperature, vlage i 
oborine, mislim, da neće biti s gorega da iznesem ovdje potanko 
meteorologična opažanja, učinjena kroz pojedine mjesece, za više 
godina. *) (Vidi strana 177.) 
Osrednja godišnja vlaga u zraku za Dubrovnik iznosi 64:90, 
za Hvar 65:65, za Zadar 65.96. 
Sravne li se ovi klimatični podatci izmedju sebe, uvidjeti 
će se lako, kako je dubrovačko podneblje puno blaže i žešće 
neg li ono ostale posestrime Dalmacije. Najbolje će se pak to 
opaziti pri sliedećim fenelogičnim bilježkama, koje sam ja ćinio 
u dubrovačkoj okolici i koje prispodabljam sa onim učinjenim u 
Zadru. *) 
*) Ove podatke crpim dielom iz ,Beobachtungen der k. k. 
Meteorologischen Centralanstalt in Wien“, dielom pak iz 
spomenutog djela dra. J. Lorenza na strani 42. 
* Lujo Adamović: ,Vegetatiwno-klimatične opazke 
uokolicizadarskoj“, pak: ,Phytophinologične opazke u 
Zadru“ br. 1. i 8. „Dalm. gospodarskog lista“ 1887. 
