Isonefe hrvatskih krajeva. 
Napisao cc 
Artur Franovic. 
Punim pravom veli Renou!) da je naoblaka u meteoro- 
logiji „un element important, généralement trop né- 
glige“. Pa u istinu tek su ne od davna počeli meteorolozi davali 
važnost ovom klimatskom elementu, kako nam to jasno pokazuje 
malena literatura. Ciglih je šest radnja, u kojima je iztražena 
naoblaka ovećih krajeva; a od ovih šest samo se tri donekle 
obziru na hrvatske krajeve.®) 
Prva od ovih triju pada u godinu 1880., kad je Renou 
pokušao, da povuče isonefe za Evropu. Po karti, koja je dodana 
njegovom članku, leže hrvatski krajevi izmedju 40. i 60. godišnje 
isonefe a 50. prolazi po prilici kroz Šibenik i Sarajevo te ide 
na Vidin. 
Nakon pet godina izradio je Elfert*) neizmjernom ustrp- 
ljivosću oblačne odnošaje srednje Evrope. Amo je priključio i 
neke hrvatske zemlje, al je za nje uzeo u račun samo sedam 
štacija, ponajviše istarskih; tako da mu manjkaju sve one u 
Hrvatskoj, Slavoniji, Bosni, Hercegovini i dvie u Dalmaciji. Na 
taj način nije mogao, da tačno opredieli isonefe, pak se s toga 
ne slažu sa onima, koje sam ja povukao. Jedino godišnja 
sa isonefa 60 a onda zapadni dio isonefa 50. ı 55. jesu iste; ostale 
3 se bitno razlikuju. 
E Ag VIER, 
| !) Renou: „De la nébulosité du ciel en Europe“ u časopisu „la Nature“ 
god. 1880. (VIII) str. 180 sl. 
B *) Primjećujem ovdje, da izrazom „hrvatski krajevi“ shvaćam Istru, 
i Hrvatsku, Slavoniju, Dalmaciju, Bosnu i IA E 
| 3) Elfert P. Die Bewölkungsverhältnisse von Mittel-Europa. Halle a/S. 
1885. 8". 
SN RENE arie ea age 
