to 
Da se uzmognu izporediti godišnji poprečni brojevi po jednom 
i drugom, podajem ovdje te vriednosti: 
Hvar Pulj Porer Rieka Vis 
Elfert 38 39 200). e 05 21:8) 
Franović 37 92 43 DD 34. 
Još je Elfert izradio (na tabli Il.) razdiobu maximalne i 
minimalne naoblake po godišnjim dobama, koja se — do nekih 
iznimaka — sudara s mojom. 
Ove je godine napokon povukao isonele za cielu zemlju 
zenijalni francuzki meteorolog Teisserene de Borl,*) došav 
do vrlo važnih resultata, od kojih neke ovdje priobćujem u kratko 
i to u koliko će mi trebati, da protumatim obla@ne odnosaje 
naših zemalja : 
I. U svim mjesecima godine naoblaka ima tendenciju, da se 
porazdieli u pojase paralelne ekvatoru. 
II. Svi ovi pojasi sliede kretanje sunca u deklinaciji; u pro- 
ljeće se pomiču pram sjeveru a jeseni pram jugu.“) 
III. Razdioba naoblake jest direktnom posliedicom tieka 
vjetrova te se sudara sa razdiobom zračnoga tlaka. Gdje je ak 
visok, tuj je nebo vedro; dočim malenomu tlaku odgovara vrlo 
oblačno nebo.?) 
Po tome vidimo od kolike je vaznosti naoblaka; a to me je 
potaklo, da iztražim odnošaje toga klimatskoga elementa u koliko 
se liče hrvatskih krajeva. 
1) Razlika glede Porera police odalle, sto nije Elfert pomnožio sa 
1.8 vriednosti naoblake nekih godina. Na toj se je slaciji naime neko vrieme 
bilježilo po skali 0-4 a poslije po skali 0— 10. Trebalo je dakle izjednačili 
ove brojeve. i 
2) Glede Visa vriedi sto sam reko o Poreru. 
3) Teisserenc de Bort: ,Etude sur la distribution moyenne de la 
nébulosité a la surface du globe“, tiskano u Annales metéorologique de 
France“, année 1884, I. Ova mi je radnja poznata po obsirnom referalu u 
„Naturwissenschaftliche Rundschau“ godine 1887 (II) broj 17. 
4) Ovaj drugi zakon ili — bolje rekuć — resultat moći će se donekle 
modifikovati. 
5) Već je godine 1879. izjavio Whipple — u svojoj radnji „On the 
relation between the height of the barometer, the duration of sunhine and the 
amount of eloud“ (Quarterly Journal of the Meteorol. Society, oktob. 1879), — 
da za nizkoga stanja barometra naoblaka je nad poprečnom vriednosli; rasle 
li barometar (do nešto preko 770 mm.) naoblaka se smanjuje. Do toga istoga 
resultata došao je i Renou godine 1886. („Annuaire de la société météoro- 
logique de France“, Paris, 1886, str. 230—232). è 
fe 
