1 
Iz ovih brojeva zaključujemo, da naoblaka ima svoj godišnji 
tiek, kao što i ostali meteorologijski elementi. Al je naravno, da 
se kod svih štacija ne pokazuje isti slied. Većina njih ima glavni 
maximum u hladnim mjesecima a jedan sekundaran u martu ili 
aprilu. Ovaj potonji znade se kod nekih postaja dovinuti do veli- 
čine glavnog maxima, ko što npr. opažamo u Trstu, Visu ; ili ga 
pak ćak i nadkriljuje kao npr. u Mostaru i na Rieci. 
Glavni minimum pako nalazimo redovito (osim Mitrovice i 
Novog Sada) u juliju, a sekundarni izmedju glavnoga i sekun- 
darnoga maxima t. j. u martu, rjedje u fevraru. 
Jasniji a i jednoličniji biti će nam ti odnosaji obazremo li 
se na oblačne vriednosti pojedinih godišnjih doba. 
Postaja Zima Proljeće Ljeto Jesen Godina 
= Banjaluka X... o 203 6.6 5.9 4.1 6.0 5.6 
Relota ati etna 6.3 SEO 4,1 5.6 5.4 
rale ca Ro 6.6 6.0 4.7 6.4 5.9 
Mallowaies ee 5.6 5.0 3.4 5.0) 4,8 
"Dubrovnik iii 3.9 4.0) 2.0 4.0 3.5 
MOSPIE > ae ans 6.1 55 DA 54 59 
BEadiIska. la pri 6.1 55 3.8 EKA 38% 
1507} N ER 4.6 4.0 1.9 4.2 3.7 
= Križevac era 59 5.1 3.9 52 5.0 
Beposlavalzo:n 457.5 54 4.1 4.2 5.5 4.9 
best AKI 4.5 4.1 2.6 4.7 4.0 
+ Mitrovi&R “o 007. 6.0 5.1 2.3 5A 5.0 
Mostar: Roka 4.9 5.2 3.4 4.8 4.5 
Nove Sako ona 54 4,6 3.0 48 45 
Beh a 59 5.2 3.9 5.6 2 
CI LI ee A e RR 4.3 44 2.3 44 3.9 
Pančeva de 5.6 DI 4.1 5.5 5.1 
Lio SIRENE 5.1 4.6 3.1 4,5 4.3 
BE Sa al 5.9 5.6 3.9 5.6 5.3 
SBakOvaoM 7 LU 1.2 6.3 4.7 64 6.1 
rek seg see 5.9 6.1 4.2 5,9 5.5 
Sarajevo . . ..... 5.0 5.3 dal 5.5 5.0 
NO ka a TIT RIN 5.5 5.4 34 4.9 4.8 
RE S eek 5.7 5.7 4.2 55 5.3 
Puziazdonia:: er. 55 5.8 44 5.5 ko 
VARO: 3. 3.8 2,3 3.8 34 
Paprol SS NIS ea 64 5.6 4.2 5.8 5.5 
