LR 
Minimum dakle vrlo je jasno izražen a nalazimo ga ljeti 
kod svih štacija. Maximum pak najvećega broja postaja jest 
zimi; dočim južna Dalmacija; Hercegovina i jugo-iztočna Bosna 
imaju najveću naoblaku u proljeće. Takav proljetni maximum 
pokazuje takodjer istarski poluotok, koji se na taj način liepo 
priključuje ostalim alpinskim krajevima. 
Tri postaje jesu iznimkom, jer imaju jesenski maximum: 
Lošinj, Lepoglava i Sarajevo. Da li jo istinit ovaj odnošaj najpače 
za Lepoglavu i Sarajevo, moći ćemo pozitivno znati tek nakon 
mnogogodišnjega motrenja. Medju tim možemo naslutiti, da će 
tiekom vremena u Lepoglavi biti nadkriljena jesenska vriednost 
(5.5) od zimske (5.4), a u Sarajevu jesenska (5.5) od proljetne (5.3). 
Promatrajuć kartu ljetnih isonefa, odmah nam u oči 
udara kako naoblaka sve to više raste čim se više udaljujemo 
od mora pram sjevero-istoku, ali — do neke medje. Ova bi bila 
označena po prilici crtom, koja spaja Rakovac, Banjaluku i Donju 
Tuzlu. Preko te medje naoblaka biva opet sve to manja. Da 
protumačimo ovu činjenicu treba da se obazremo na orografijske 
odnošaje a i na razdiobu zračnoga tlaka odnosno na vjetrove 
hrvatskih krajeva. 
Ljeti je na jugo-jugo-istoku balkanskoga poluotoka baro- 
metarski minimum, koji sili vjetrove naših krajeva, da duvaju sa 
sjevera. Dakako, svagdje ne može vladati pravi sjevernjak, radi 
konformacije tla; pak zato opažamo npr. da u Zagrebu puše NE, 
a u Pančevu NW. 
Obazremo li se za čas na orografijske odnošaje hrvatskih 
zemalja, možemo uočiti gorski pojas, koji se stere od sjevero- 
zapada pram jugo-iztoku izmedju iztočne obale jadranskoga mori 
i hrvatskoga medjurječja. Vjetrovi pak, koji dolaze sa sjevera 
jesu dosta suhi!); usljed toga je zrak čist t. j. ima malo oblaka, 
ko što opažamo u jugo-zapadnoj Ugarskoj. Čim se više približuje 
onom gorskom pojasu zračna struja, tim se sve više diže nad 
morski raz; dolazi za to pod manji tlak odnosno u hladnije slojeve 
zraka a to je uzrok, da se vodene kapljice sve to više sgušćuju, 
tvoreć na taj način sve veće i gušće oblake. 
1) Nema dvojbe, da ti vrlo vlažni sjeverni vjetrovi obaraju dobar dio svoje 
vlage, prelazeć preko srednje Evrope; i tako dodju u naše krajeve ne preveć 
impregnirani vodenom parom. 
