9 
Čim počne zračna struja silaziti sa gorja pram jadranskom 
moru, dolazi pod veći tlak i u toplije slojeve zraka; a ovo oboje 
djeluje na smanjenje naoblake.!) 
Ovo smanjenje t. j. južna 40. isonefa ne počinje tačno kod 
jugo-zapadnoga (jadranskoga) ruba gorskoga pojasa, već u nekoj 
udaljenosti. Isto tako i početak prirasta naoblake ne sudara se 
sa sjevero-istočnim gorskim rubom. Ovake je odnošaje opazio i 
Assmann?) u srednjoj Njemačkoj a sveo ih je na zakon, po 
kojem ,die Kondensation des Wassergases schon in einer gewissen 
Entfernung vom Gebirgsabhang erfolgt“. Tome možemo još dodati, 
da kondensacija počine biti sve to manja prije nego dopre do 
gorskoga ruba, kako nam to pokazuje sama karta. 
Slični odnošaji vladaju kod nas i zimi. 
U sjevernim hrvatskim krajevima vladaju vjetrovi, koji 
dolaze sa sjevernoga kvadranta, u srednjim sa iztočnoga a u 
južnim (najpače u Hercegovini i južnoj Dalmaciji) sa južnoga kva- 
dranta. Tomu je uzrok prisutnost barometarske doline (isobare 
161) nad jadranskim morem, koja — po Buijs-Ballotovom zakonu 
— daje zraku ciklonalno kretanje. Za to npr. zimi vlada na Rieci 
NE, na Hvaru E a u Dubrovniku SE*). To nam je dovoljno. 
da protumačimo za što su isonefe na iztoku 16. podnevniku toli 
potisnute prama sjeveru; dočim bi morale biti paralelne sa obalom 
jadranskoga mora. Zračna struja na ime sa iztoka i jugo-iztoka 
prelazi preko visokih gora balkanskoga poluotoka, na koje obara 
vodenu paru, pak dodje suha u južne hrvatske krajeve, gdje se 
na taj način slabo može razvijati kondensacija. A posljedica toga 
jest malena naoblaka. 
U krajevima pak, koji su na zapadu ca. 16. podnevniku 
opažamo posve normalne odnošaje, kojima vladaju zakoni, izrečeni 
u pogledu ljetnih isonefa. 
Poredimo li medju sobom jedne i druge isonefe, opažamo, 
da podpuno vlada II. zakon Teisserene de Borta glede nji- 
1) Ovaj rezultat dakle podpuno odgovara zakonu III. što no ga je T. 
de Bort. razvio. 
2) Assmann R.: Der Einfluss der Gebirge auf das Klima von Mittel- 
deutschland , Stuttgart, 1886. str. 63. 
%) Riedko se kada dogadja, da u južnim krajevima puše čisti S. U Du- 
brovniku zimi duva S samo 6°/, a na Hvaru 4%. Gledaj: Supan: Statistik 
der unteren Luftströmungen, Leipzig, 1881. str. 108. 
età PE I sE i 
MARIA ee ET ee IL j ka Wei x 
