33 
Obzirom prema zemlji spomenuti nam je, da je Venera 
prosla zadnjim si perigejem dne 22. rujna 1887. uz odaljenost 
od 41968300 km. te da će ove godine doći u apogej uz oda- 
ljenost od 259070900 km. i to 9. srpnja: 
Jedan pogled na dodanu tablicu Venerinih izlaza i zalaza 
veli nam, da je Venera zviezda jutarnjica padajućim sjajem sve 
do 11. srpnja 8%, kad nastupa gornja konjunkcija sa suncem, a 
iza toga postaje nam zviezdom večernicom sa rastućim sjajem 
sve do konca godine. Maksimum svoga sjaja ove godine neće 
postignuti. 
Znamenite su kod Venere faze, koje se mienjaju kao kod 
mjeseca i Merkura. Evo Venerinih faza tečajem godine 1888. 
izraženih u jedinici prividnoga promjera. 
1. Siečnja : 0,64 1. Travnja: 0,90 1. Srpnja: 1,00 1. Listopada: 0,93 
1. Veljače: 0,76 1. Svibnja: 0,95 1. Kolov.: 0,99 1. Studen.: 0,87 
1. Ožujka: 0,83 1. Lipnja: 0,98 1. Rujna: 0,97 1. Prosinca: 0,80 
V. Mars. 
Planet Mars ostavio je naše nebo, smijemo li tako reći, 
mjeseca listopada 1886., te nam se eto vratio ove godine, nudeći 
svoj sjajni crveni disak astronomom za iztrazivanje. God. 1888. 
mogla bi postati za areografija vrlo znamenita, jer dolazi Mars 
u opoziciju sa suncem, što se uviek skoro tačno sudara sa peri- 
gejem Marta. Nalazi li se Mars uza to u perihelijn, to onda 
postigne. minimum svoje odaljenosti od zemlje. Kod Marta je 
blizina prva pogodba za uspješno iztraživanje površine mu. Beer 
i Maedler sastavili su prvu kartu areografsku sa dalekozorom od 
samo 31, palca promjera. Schiaparelli odkrio je sa dvanaesto- 
palčanim refraktorom milanskog motrilišta godine 1877. mnogo 
sitnog detaila, što no ga za kasnijih, manje zgodnih opozicija 
niti najsilniji strojevi niesu mogli predočiti. Kako je različita 
odaljenost Marta od zemlje to će nam najevidentnije pokazali 
sliedeci priegled : 
Epoka. Distance. Epoka. Distance. Epoka. Distance. 
1862. ‚X. 0,390 1871. II. 0,652 18790 45.0.4882 
1864. XI. 0,543 1873. IV. 0,563 1581. XII. 0,603 
1867. I 0,636 1875. VII. 0,433 1884. 1. 0,669 
1869. IL. 0,677 IA De 40377 1886. II 0.648 
3 
