97 
se ona krajevima svakako poslije pojavljuje, što zavisi od gore 
pomenutih faktora. Zanimivo je, da su i u Prillieuxovim 
slučajevima prvi oboljeli Amerikanci, a iza njih tek francezki 
trsovi. Popada li na posljedku lišće, to ipso facto o hranitbi ne 
može biti više govora. Znamo kakova je posljedica, dok zelena 
biljka nije kadra da asimiluje. Zlo po nju. Sjetimo se nadalje, 
da je zelen list ne samo — u širem znamenovanju rieči — organ 
asimilacije, da bilina dielom, svakako samo dielom na lišće i diše, 
crpa iz atmosfere kisik a odaje za nj ugljičnu kiselinu, to je jasno, 
da će i respiracija, nema li lišća, biti daleko manjeg intenziteta. 
Ali dok mi znademo, koja je eminentna zadaća po bitak svakoga 
organizma, pak i biline, skopčana sa disanjem, to ćemo lako 
shvatiti posljedicu njegovog umanjenja. Stojimo li — a to za 
svoju osobu barem činimo — još polag svega u pogledu biljevnog 
disanja na stanovištu Detmerove nauke, hipoleze o disocijaciji 
bjelanjčastih molekila, to ćemo tiem bolje razumjeli pogubnu po- 
sljedicu ne samo retardovana disanja, već imenito onemogućene 
asimilacije. 
Štetonosne se posljedice bolesti već od prve godine opažaju 
imenito na plodovima. S nedostatne hrane plodovi polako rastu, 
bobulje ostaju malene, velik ih se broj u obće ne razvija, grozd, 
je riedak. Dozrievanje zakašnjuje, tvorba je sladora minimalna, 
groždje ostaje kiselo. Kakovo će onda biti vino u kvalitativnom 
i kvantitativnom pogledu, svak će lako moći sam prosuditi. Do- 
godi li se najzad, da su sami plodovi direktno nametnikom in- 
vadovani, lako, da će ih stići jednaka sudbina, kogod i lišće. 
Peteljke pojedinih evietova, dotično plodova, posusiti će se i od- 
pasti, a dosta će često uvenuti i stapčica ciele uevasti, dotično 
držak grozdov, kako se to vidi na slikama Millardetovim 
i na kopijama njihovim u Magnusa i Sorauera. 
To nije sve. Ocjenjujući štetu, što ju nametnik lozi nanaša, 
valja nam još na umu imati ovo: Poznato je, da bilina za svake 
vegetativne periode pripravlja više plastičkoga gradiva, nego ga 
je istodobno kadra potrošiti na gradnju tiela si. Taj se materijal 
stvara u lišću, a iz ovoga putuje u t. zv. spremišta, dok se ve- 
getativna perioda primiče kraju, da u njima kao pričuvno gradivo 
zimuje. Biljka ga nastupom nove vegetacije troši u svrhu rasta 
prije, nego je kadra pripravljati asimilacijom novo potrebno gra- 
divo. Kod trajnog se drvenog bilja — a medj ovo spada i vinova 
7 
