će se rake — budu li sta vriedili napisi — prenieti u spljetski 
arkeologijski muzej, pak će nam tako nestati ovoga dokaza.* 
A. Franović. 
Ardea bubulcus iz Obedske bare. U listu „Mittheilungen des 
ornithologischen Vereines in Wien“ od 25. svibnja o. g. broj 5 
priobćeno je, da je vrst čaplje Ardea bubulcus (Kuhreiher) ulovio 
god. 1884. grof Teleki u „Obedskoj bari“ kod Kupinova; nadalje, 
da je god. 1886 sin E. Hodeka ml. ulovio opet u istoj“ bari dva 
komada, a gosp. barun Kalbermatten da je 9. lipnja prošle godine 
ustrielio tri eksemplara. 
Gospodin profesor Brusina zamolio me je, da izviestim o 
stvari koliko mi je poznato, a ja se rado odazivam, te izvješćujem 
koliko mi je poznato i koliko saznadoh iz pouzdana izvora. 
Kada je god. 1884 grof Teleki lovio u ,Obedskoj bari“, pri- 
poviedalo se je samo po Kupinovu, da je ustrielio neku izvan- 
rednu pticu; drugo nije ništa poznato, te se ne može što niti 
primjetiti. 
Sto se pak tiče izjave, da je god. 1886 sin Ed. Hodeka ml. 
ulovio dva eksemplara, to primjećujem: iste godine lovio je u 
„Obedskoj bari“ Njegova Visost kraljević Rudolf, kojom prilikom 
nitko drugi nije lovio, niti je komu slobodno. Da je te godine i 
pala vrst te čaplje, to je nitko drugi ne bi ustrielio nego Njegova 
Visost kraljević, a’ne Hodek. — Nadalje niti prije a niti poslije 
dolazka Njegove Visosti nije Hodek iste godine lovio u okolici. 
U viesti istog časopisa nije naznačeno, gdje je g. barun 
Kalbermatten ulovio tri eksemplara, no ako se misli, da je u 
okolici ,Obedske bare“, to bi bilo pogrešno, jer taj gospodin nije 
nikada u ovoj okolici lovio, a još manje prošle godine. 
Nama bi bilo jako drago, kada bi mogli za naš muzej koji 
komad dobiti; do danas ga ovdje nitko nije ustrielio, a niti vidio. 
Sto sam ovdje kazao, crpe pisac ovih redaka koje iz ust- 
menog razgovora s tamošnjim šumarom g. Jos. Havličkom, koje 
opet iz vlastitog motrenja. 44:8: 
3 Najobširnije je dosele razpravljao to pitanje profesor na sveučilištu u 
Genovi A. Issel u svom djelu: „Le oscillazioni lente del suolo o Bradisismi. | 
Saggio di Geologia storica. Genova 1883.“ — Bečka je akademija znanosti 
pak god. 1887 dopitala podporu Dru, V. Hilber-u u Gracu za iztraZivanje 
tvrdnje ulieganja obala austrijskoga Primorja. : 
i Opazka uredničtva, 
