156 
morao sam već po dužnosti svojoj da razmaknem krug svojim 
dosadašnjim studijama tim više, što u nekadašnjem liceju 
nisam našao nikakovih zbiraka, te mi se valjalo pobri- 
nuti, da priberem glavnije tipe bar domaćih prirodnih stvari i 
da se uvedžbam u raspoznavanju i definisanju tih stvari... .“ 
piše Pančić u svojoj ,,Gradji za faunu knež. Srbije“. Pored ovoga 
upoznavanja, proučavanja i odredjivanja nebrojenih prirodnina, 
Pančić se trudio, da udje u trag narodnim imenima njiho- 
vima, pa i tu je bio srećne ruke. Da je bio savjestan i točan i 
u tome, to najbolje vidimo u članku ,Ribe u Srbiji“, gdje se 
tuži na ,,sveznalice“, koji su ga dovodili u zabunu, dok nije po- 
lagano proučio i sam ribe i dok nije pogodio na kakva Tesana 
Podrugovića, koga Vuk hvali. Vrijedno bi bilo, da se lati ko na 
po se i toga posla, pa da iznese na vidik one krasne narodne 
nazive, kojima je našu jestastveničku terminologiju zasnovao i 
izgradio.! 
Svojim spisom „Jestastvenica u osnovnoj školi“ 
Pančić je olkrio srce svoje svim prijateljima škole, i počeo je 
najprije kod osnovne škole, da je prekraja i uredjuje prema da- 
našnjem vremenu i njegovim tekovinama. Zadatak osnovne 
škole ovo bi bio po njegovom razloženju: ,,Koliko je u pro- 
svetnom obziru važno, da se jedan deo mladeži za više nauke 
pripravi, toliko je u interesu politicko-ekonomnog napretka naše 
zemlje ne manje važno, da se masi naroda, da se hranitelju 
družtva, u jednoj školi koju može da pohodi, stvori mogućnost, 
kako bi mogao, upućen u potrebnim mu elementima znanja, 
upoznat sa svima stvarima, koje na život njegov utiču, obavešten 
o dužnostima i pravima svojim, što svesnije da ispuni sve ono, 
što se od njega, kao člana čovečanstva, države i porodice iste." 
Komu se duša od milina ne topi, kada čita, da De. Pančić onako 
zanosno isliče i prosvelnu i utilitarnu stranu jestastveničke 
nastave? Šteta, što taj ulomak ne mogu cio da ovdje istaknem, 
ali mu je kraj ovaki — „svi ti elementi jestastveničkog znanja, 
kako valja shvaćeni i vešto tumačeni, kadri su da unesu u mla- 
djana srca učenika klice sviju onih vrlina, koje su ukras 
1 Želio bih da doznam, za što nije narodno ime za pticu Pernis api- 
vorus L. ušlo u raspravu „Ptice u Srbiji“, kad u raspravi mladjoj imi 
pesak.,.,“ čitamo, da je Vinčani zovu „vetreuskom‘, 
