166 
vrsti, koji im donjekle nalikuje bojom perja. Time se pospješuje 
križanje tih vrsti. 
Do drugoga ćemo zaključka doći, osvrnemo li se na okol- 
nosti pod kojimi se križaju pasmine ili vrsti domaćih pataka. 
Bezbrižni život, koji borave domaće patke, pretvorio je monogamu 
patku gluvaru tekom vremena u poligamu. 
Obilna hrana i povoljni uvjeti, pod kojimi te životinje živu, 
uplivali su na spolni nagon u tolikoj mjeri, da je životinja po- 
stala bitno produktivnijom, nego li je bila u slobodi. Naša do- 
maća patka pušta većinom jaja gdje god, ne mari za svoje 
potomstvo i uzdržavanje vrsti; rijedko kada nosi jaja u gnijezdo, 
a još redje sjedi na njima dok se izvale mladi. Mužjak postao 
je isto tako nemaran: On oplodjujuć jaja slijedi samo svojoj, 
zgodnimi okolnostmi u velike povećanoj strasti, ali u ostalom ne 
mari za pomladak. 
Odatle vidimo da moramo kod križanja domaćih pataka uzeti 
obzir i na povećanu plodnost individua, a taj nam se razlog kod 
našega kopileta upravo namiće tim, što je patku, oteu našega 
kopileta, stojalo na razpolaganje 6 domaćih pataka, kojim su, 
(kako me je gospodja Gerussi uvjeravala) sva jaja bila oplo- 
djena, pa je ipak posegao još u tudju proju. 
Kod toga slučaja mogli bi osim toga tražit razlog i u tom, 
da patka mošitarka razprostranjuje oko sebe intenzivan miris po 
mošku, za koji Pallas tvrdi da oživljuje i draži spolovila. Moguće 
je dakle, da je i ta okolnost jur povećani spolni nagon još više 
razdražila. 
Zavrsujuci time smatram si ugodnom dužnosti zahvalili se 
gospodi prof. Sp. Brusini kao i dru. Fr. K. Knaueru u Beću za 
ib eralni susretaj dijelom za navod literature, dijelom pak za do- 
zvolu opisa i literaturu samu, kojom mi spomenuta gospoda 
omogućiše izradjivanje te male radnje. Zahvaljujem se nadalje 
gospodji Th. Gerussi, koja mi je drage volje dala nuždne podatke 
i stavila mi na dispoziciju roditelje toga kopileta. 
