TP bin. 
169 
Kako nam poviest jamči, namisao spojenja Sredozemnoga 
mora sa Crljenim morem tako je stara, kao što je stara kultura 
naroda, koji su od prastarih vremena stanovali na njihovih 
obalah. 
Već je za vladanja Faraona Seti-a I oko god. 1400 prije 
Isusa izkopan prvi kanal, koji nije dakako neposredno vezao 
jedno more s drugim, nego posredno preko rukava rieke Nila. 
Herodot pak piše, da je Neko, sin Psametika — god. 616—600 
pr. Is. — počeo kopati kanal. Strabon hoće, da ga je dovršio 
Darije. Treći pišu, da ga je gradio Ptolomej II, a po kazivanju 
četvrtih Ptolomej ga je samo dao razširiti. Bilo kako mu drago, 
stari su ga Misirci svakako gradili. Rimljani su ga već gotova 
našli, te su ga samo popravljali. — Od 8 stoljeća pos. Is. bi 
kanal zapušten, te se je zamuljio. Kad je Egipat pao pod 
vlast Arapa, na novo su ga izkopali, te je poglavito služio za 
prevažanje Zita. Glasoviti se je vojskovodja i osvojitelj Egipta 
Amru-Ben-El-Ass (u 7 vieku pos. Is.) vrlo zanimao tim poslom, 
te je htio, da ga izkopa za neposrednu plovitbu ladja od jednoga 
do drugoga mora; al se tome opirao kalif Omar, koji nije htio 
utrti put u Arapsko more kršćanskomu brodovlju, pače upravo 
‘ga je za to dao kalif Almansor sasvim zatrpati. 
Ma da i nije suecki prokop ideja našega vremena, ipak je 
neposredna sveza obiju mora stečevina XIX vieka, misao i 
radnja francuzkoga ženija, o kojoj su uviek dvojili samo duševni 
patuljei. — Morski kanal bi započet 25 travnja god. 1859, a 
svečano otvoren 16 studenoga 1869 nakon desetgodišnje nepre- 
kidne radnje. 
Toliko o kanalih, što ih je sagradila ljudska ruka. — Geo- 
gnostičko iztrazivanje suecke priečbe po Fraas-u, Laurent-u a 
osobito po Th. Fuchs-u ! iznielo je na vidjelo stvari, koje su od 
najvećeg domašaja za ovo naše pitanje. Smetnuvši naime s oka 
tektonske promjene priečbe i susjednih krajeva za starije kao što 
i za tercijarno doba, naći ćemo, da se je suecka priečba u rano 
kvaternarno doba sastojala od niza nizkih laguna, preko kojih se 
je more jedne strane moglo miešati s morem drugoga kraja. 
1 Die geologische Beschaffenheit der Landenge von Suez (Denkschriften 
der mathem.-naturwissen. Klasse der k. Akademie der Wissenschaften. 38. Bd. 
Wien 1877. str. 25.) 
s Ri > 
de ia s 
WR 
eda 
Be 
Ej 
