170 
Pita se sada, u koje su se vrieme Zivotinje mogle najlaglje 
seliti iz Crljenoga mora u Sredozemno more i obratno? Možemo 
odmah odgovoriti, da su se njeke životinje mogle seliti malo po 
malo u staro kvaternarno vrieme, pošto su oba mora onda obćila 
preko spomenutih laguna. Obćenje je to bilo istina težko i veoma 
sporo; nu valja znati, da je to vrieme trajalo daleko dulje nego 
je trajao ikoji od umjetnih kanala poslje sagradjenih, i da se je 
more miešalo s morem, dočim su svi kanali starijega vremena 
obćili posredno preko Nilskih rukava. Voda je dakle bila više ili 
manje sladka, mjestimice slanica, ! dakle premalo slana, a da bi 
se mogle mnoge morske životinje uzdržati u životu. — U kratko: 
u historičko doba mogla se je seliti samo gdjekoja mala životinja 
time, što se je sama hvatala, ili što su se sitna jaja držala ladje 
i drugih predmeta, koji su se vozili kanalima. Nasuprot su u kva- 
ternarno vrieme obstojnosti bile povoljnije selenju. Pače današnja 
znanost može priličnom sigurnošću pokazati ono njekoliko vrsti 
nižih životinja, za koje je vrlo vjerovatno, da su se malo po malo 
iza hiljade i hiljade godina težkom mukom proturale od lagune 
do lagune, od jaruge do jaruge kvaternarnoga vremena. 
Nu prije nego stanemo razpravljati ovo pitanje, valja nam 
koju u obće reći o životinjstvu Crljenoga i Sredozemnoga mora. 
Prije svega treba znati, da je Zivotinjstvo Crljenoga mora, 
uz male iznimke, sasvim različito od Zivotinjstva Sredozemnoga 
mora. Mi se ovdje ne možemo upuštati u potankosti, nego ćemo 
samo po koju reći o mekušcih. A zašto baš izabrati mekušce? 
Jer su mekušci u obće trome životinje, koje se vrlo sporo 
sele, te su upravo za to od najveće važnosti za riešenje pitanja 
geoložke naravi ili pitanja geografskoga razprostranstva. — Eno 
n. pr. Humbold, a poslje njega opet je Peschel® postavio hipo- 
tezu o srodnosti i suvislosti sadašnje faune Hvalinskoga mora sa 
faunom Crnoga mora s jedne strane, a s faunom Ledenoga mora 
s druge strane; ta je hipoteza danas sasvim oborena. 
Ja sam naime, na temelju iztrazivanja Faune mekušaca 
kongerijske formacije okolice grada Zagreba, dokazao srodnost i 
1T. j. „Brackwasser“. Naziv ,lužna voda“ niti je narodno, niti baš valja 
za ,Brackwasser“, za to ćemo odsele u napried upotriebiti naziv ,slanica“ ili 
„voda slanica“. 
? Neue Probleme der vergleichenden Erdkunde. 2. Aufl. 1876, str. 87, 
117, 172 i 174, 
