178 
Osim spomenute valjavice prouzročene ladjami smetaju i 
morske naravne struje razvitku i selitbi životinja. Valja naime 
znati, da se ljeti, samo iz velikih Gorkih jezera (t. z. Bitterseen) 
južno od Serapeuma izparuje danomice do 7 miljuna 
kubičnih metara vode. Koliko je dakle izparivanje vode 
svih jezera i kanala? Neće biti suvišno još i to spomenuti, da 
je dno Gorkih jezera do prije kopanja kanala bilo skoro sasvim 
suho i pokriveno debelim slojem soli; sada nasuprot sadržaju 
Gorka jezera 1.500,000,000 kub. met. mora, a trebalo je 7 mjeseci 
— od 18 ožujka do 24 listopada god. 1869 — dok su jezera 
napunjena vodom Sredozemnoga mora.! To je pak izpari- 
vanje od god. 1870 sasvim promienilo klimatičke obstojnosti jedne 
i druge obale; i to dakako na bolje, jer gdje je pustoš bila, sad 
se sve to više pojavlja zelenilo. — Pa kakoga li posla ima iz- 
parivanje vode sa seljenjem životinja? — Voda, koja se dakle tako 
silno gubi izparivanjem, očevidno se nadomješćuje morem, i to 
tako, da kod Port-Saida ide jaka struja od sjevera na jug, a kod 
Sueca ide od juga prema sjeveru. Te dvie protivne struje, koje 
medjutim nijesu jednake u svako doba niti su uviek jednaka 
smjera, sastaju se obično prema središtu kanala. Ono talasanje 
uz ono strujenje ne ide dakle takodjer nimalo u prilog brzomu 
seljenju. 
Sesta je zapreka brzu prielazu životinja kemička sastavina 
mora u kanalu. Kanali staroga vieka bili su više sladkovodni ; 
voda sadanjega kanala nije samo čisto more, nego k tomu more 
ne obično slano. Kako je naime naravno, jakim i brzim izpari- 
vanjem čiste vode ostaje u kanalu veće množtvo soli, a ta se 
sol ne može jednakom brzinom izmiesati s vodom otvorenoga 
mora jednoga i drugoga kraja kanala. Proračunano je, da se 
samo u Gorkih jezerih količina chlornatriuma danomice povećava 
za 175 miljuna kilograma. Uz to je dno velikih Gorkih jezera, 
kako smo već rekli, već u historičko doba bilo u neposrednom 
savezu sa Crljenim morem; pače je Lesseps toga mnienja, da je 
još tada, kad su Židovi prolazili preko Crljenoga mora, ovo potonje 
dopiralo do Serapeuma. 
Prije pako nego se ovo s vremenom postupice osušilo, slegao 
se je malo po malo debeli sloj soli, koja se danas opet raztapa 
1 Th. Fuchs. Die geologische Beschaffenheit der Landenge von Suez 
itd., str. 31. 
