181 
bljine, al je ta dubljina veoma ograničena; inače se veće dubljine 
mienjaju izmedju 300—500, 600 ili 700 niti,! obale su mjesti- 
mice veoma plitke, a srednja je dubljina Crljenoga mora od 400 
metara. * Onakovo more, za cielo osobito prija kučkam i psinam, 
budući da je po Giinther-u vjerovatno, da abisalne vrsti obično ne 
idu dublje od 500 niti. Već radi toga neće morski psi osobito 
rado u Suecki zaljev, jer je uza svoju znatnu duljinu dosta tiesan, 
slabo je dubok, jer ako ima prema jugu izmedju 42 do 40 niti 
dubljine, u sredini se zaljev diže na 38 do 30 niti, u sjevernom 
dielu ima 26 do 25 niti vode,“ a kod grada Sueca more je tako 
plitko, da se je morao korito kanala izkopati u samom piesku 
pod morem. Time ne ćemo nipošto tvrditi, da kučak i psina neće 
moći obstati u Sueckom zaljevu; ta ima i ondje za njih dosta i 
vode i mjesta i hrane. Nu svakako i to stoji, da se te nemani 
neće niti rado, niti često, nego samo iznimice turati do plitčine 
sjevernoga kuta Sueckoga zaljeva. More je ondje tako plitko, 
da od samoga grada do luke kraj kanala ide željeznička pruga 
dugačka blizu dvie englezke milje, koja je sagradjena baš u more. 
Nu uzmimo i to za istinu, da se morski pas, kako Reclus piše, 
pokazuje do ulaza prokopa, pa da vidimo, je li baš tako jedno- 
stavna stvar prelaz kroz sam kanal od 164 kil. duljine. Moramo 
ovdje opaziti, da je to već prva koncesija, koju treba istom dozvo- 
liti, t. j. ta da će psina baš pogoditi ulaz kanala, koji je izkopan pod 
samom površinom mora, te se neće nigdje nasukati. Druga je za 
to nuždna koncesija, da će psina ne opažena sretno proći od 
suecke luke kroz prvi dio kanala do malenoga i velikoga Gor- 
koga jezera. Recimo pače, da joj je to lako za rukom pošlo, jer 
je baš, po običaju, za brodom plivala. — Tu valja medjutim 
upozoriti čitatelja, da prielaz preko sueckoga kanala u obće nije 
laka stvar niti za parobrode i ladje, koje ne mogu jedriti kao 
što to ide po debelom moru; tko ne bi znao ocieniti onakovu 
težkoću, neka čita, što o tom piše naš zemljak barun Benko. 5 
1 Vidi 68 kartu Stieler-ova „Hand-Atlas“. 
* Leipoldt G. Physische Erdkunde. Nach den hinterlassenen Manuscripten 
von O. Peschel. II. Bd. Leipzig 1880, str. 105. 
* An Introduction to the Study of Fishes. Edinburgh 1880, str. 315. 
4 Vidi 14 kartu spomenutoga atlasa. 
5 Die Reise S. M. Schiffes „Frundsberg“ itd,, str. 17, 18. 
Dana ak 
RARO A 
pl 
