218 
Squadrolino pelle nera (Tal.). 
L’ Ange (Fran.). 
Gemeiner Meerengel (Niem ). 
Vulg. Squaena, Squalena, Violin,-Pesce violin (Mlet., Trst). 
Sklać, sklat, sklat od purića, sklat purićaš, sokot, ćuk (Hrv. 
i Dalm.). 
Fig. Bonap. tab. 143, sl. 1; Müll. i Hen. tab. 35 (glava); Day 
tab. 163. 
Hab. Gdjegod je more umjerene i velike toplote ima sklaća; u 
Evropi posvuda, poznat je iz Sjeverne Amerike, iz Kalifornije, 
iz Japana i Sydneya, iz Surinama itd. Obilno se lovi u Sredo- 
zemnom i u Jadranskom moru. 
Nebih rekao, da je meso osobite vrsti, ali ga mnogi vole, 
tim više što sviet ne drži, da su ovo morski psi, i zaista 
radi plosnata tiela prikazuju prelaz od podrazreda Selachoidei 
na podrazred Batoidei. 
Koti se dva puta na godinu. a samica radja svaki put 
kod nas 4 do 6, drugdje 13 do 20 mladih. Odrasli mogu 
imati 1, 1:50 sve do 2 met. duljine, na 80 kil. težine; no u 
Zadru niesam vidio nikada eksemplara većih od 1 met. 
Po prijatelju prof. P. Budmanu sklać je pravo ime roda, 
što se ima i prihvatiti. 
35. Squatina oculata Bonap. Sklać okać. 
Syn. Squalus squatina Chier. (nec Linn.), Squatina fimbriata Müll. 
et Hen., Rhina aculeata Dum. 
Squadrolino pelle rossa (Tal.). 
La squatine ocellće (Fran.). 
Fig. Bonap. tab. 143, sl. 2; Müll. et Hen. tab. 35 (glava). 
Hab. Razprostranstvo okaća sudara se s razprostranstvom običnoga 
sklaća, pače Giinther, Moreau i drugi njeki ihtiolozi misle, 
da okać nije drugo nego prosta odlika od S. angelus. — Rekao 
bi pako, da je okać tako u tršćanskom zaljevu, kao što u 
Dalmaciji manje običan nego što je tipična forma. 
Niesmo naveli pučkih imena ove forme, jer ih sviet jednako 
zove, premda je s druge strane zanimivo, da radnici ne 
samo znadu razlikovati, nego više ciene drapavicu (,Chagrin“) 
od ove nego li od prijašnje vrsti. 
