261 RC 
pokazali za De la Rive-ovu teoriju i tim opet pružili jedan stepen _ 
vjerojatnosti više, da je ona jedina prava teorija. 
Ali bismo naveli još nekoliko okolnosti, koje se podpuno 
sudaraju s ovom teorijom, nu to bi nas odviše daleko odvodilo 
u samu nauku o munjini. 
Dakle, košto već rekosmo, ova teorija o postanku polarnoga 
svietla jest barem za sada najvjerojatnija; dakako da o absolutoj 
njezinoj istini ne možemo govoriti, jer direktnih dokaza za nju 
ne imamo. 
Ovako smo si predstavili postanak polarnoga svietla na onaj 
način, kako se u znanosti obćenito drži, da je istinito. I tim bismo 
ujedno svršili odgovor na pitanje, u čem je postanak polarnoga 9) 
svietla. Nu tim nije podpuno riešena tajna o uzroku polarnoga NE 
svietla, a tomu je bez sumnje kriva i ta okolnost. što se polarno | 
svietlo tim češće pojavlja na kojem mjestu, čim je ovo udaljenije N 
od ekvatora t. j. bliže prema polovima. Nu ta mjesta oko polova 
nisu lako pristupna učenjakom, pa toga radi niti tako podvrenuta 
iztraživanju njihovu. | 
Valja nam napokon spomenuti još to, da se polarno svietlo 
ne javlja svake godine u jednakom broju, dakle da ima jedne | 
godine polarnoga svietla više ili manje, nego li ga je bilo pre- 
djašnjih godina. Uzrok tomu još nam za sada nije poznat. Svakako 3 
je kod te prilike spomena vriedna činjenica, da se polarno svietlo 
javlja najčešće onih godina, kad vidimo najviše ljaga na suncu. 
Ova činjenica dokazana je po Fritz-u i Wolf-u. Prema tomu bi 
iznosila perioda polarnoga svietla od 10 do 11 godina. Pak doista: 
opažanja, koja dielomice u prošli viek, dielomice u naš sižu, po- 
kazala su neku vjerojatnost pomisli, da bi polarno svietlo bilo u 
nekom savezu sa sunčanimi ljagami. Je li polarno svietlo u istinu 
u kakovom savezu sa sunčanimi ljagami, ne zna se i nije stalno; 
dakako da će po svoj prilici dalnja mnogobrojnija iztraživanja | 
razjasniti štogod u toj stvari. Osim ove periode polarnoga svietla, | 
čini se, da imamo još jednu od 60 godina, koja se slaže sa pro- 
mjenami zemaljskoga magnetizma (n. p. g. 1728, 1780, 1842). 
Napokon treba da spomenemo i jednu godišnju periodu, po kojoj 
se polarno svietlo češće javlja za vrieme ekvinokcija, nego li 
solsticija. O dnevnoj pak periodi ne možemo ni govoriti, jer još 
nije stalno, da li se polarno svietlo stvara po danu ili da li je 
to pojav, koji se vidi samo po noći, Iz spomenutih perioda vidi | 
ho, 
