277 
jagoda, koje slobodne vise, duguljasta oblika tako, da je njezin 
uzdužni promjer znamenito dulji od popriečnoga. Ta je definicija 
nedvojbeno nedostatna zbog toga, što se ne kaže, koju li naj- 
manju duljinu smije imati uzdužni promjer prema popriečnom, a 
da se može držati, da koja lozina varieteta pripada k drugomu 
redu. 
sOkruglih jagoda“ se drže takovi varieteti, kod kojih ve- 
ćina jagoda, koje slobodno vise, imade odlučno okrugli oblik. 
Uzdužni premjer ima kod toga biti jednak popriečnom ili manji 
od ovoga. I ova obilježja nijesu dovoljna, jer kod varieteta okru- 
glih jagoda — kako se čini — premjeri različitih jagoda istoga 
jednoga grozda variraju, a premjeri se ne dadu tačno mjeriti, 
tako, da jeu mnogo slučajeva vrlo težko doći do odlučnoga re- 
zultata. Najveće težkoće podaje kod klasifikacije treći red, kojemu 
pripadaju varieteti jagoda nestalnog oblika. Pojam se ,jagode ne- 
opredieljenog oblika“ kod toga pobliže ne precizira, već se samo 
označuje, da je taj red složen najviše od prielaza prvoga i dru- 
goga reda. Ovamo pripadaju još oni varieteti, kod kojih se ne 
može na ,prvi pogled“ niti okrugli, niti duguljasti oblik sigurno 
prepoznati, i koji imaju gotovo isto toliko okruglih jagoda, koliko 
i duguljastih. 
Iz toga se vidi, da su znakovi trećega reda precizovani još 
nepodpunije od onih prvoga i drugoga. Izraz, koji je od ampelo- 
grafske komisije upotrebljavan, ,na prvi pogled“ od slabe je po- 
moći; jer se kod razredjivanja valja oslanjati samo na činjenice, 
a ne na jedinu prikazu. Napokon neka bude spomenuto, da po- 
prečni i uzdužni premjeri jagoda, počevši kod plosnatih, gdje je 
uzdužni premjer manji od poprečnoga, sve do najviše produljenih 
jagoda mogu jedan prema drugomu biti u svakojakim smjero- 
vima tako, da oblici jagoda samo polagano prelaze jedan u drugi; 
o oštrijem se dakle ograničenju tih triju postavljenih redova jedva 
može govoriti. 
Dalnja razdioba triju redova po dlakavosti dolnje listane po- 
vršine u tri razreda: u varietete sa golim, pustenim i vunastim 
lišćem na dolnjoj strani, jest valjana, budući da je taj znak sta- 
lan; medju golim, pustenim i vunastim lišćem nije težko povući 
prilično oštre granice, na što ćemo se kasnije još pobliže osvrnuti. 
Napokon ćemo još u kratko spomenuti, da internacijonalna 
ampelografska komisija svaki od tri spomenuta reda po ustroju 
