288 
na svojem putu dodiruje. Mi te soli poznamo. Naći ih je manje 
više u svakoj vodi, pak će se prosta njihova nazočnost jedva 
imati uvažiti sa sanitarne strane. Kemijska ih analiza u kratko 
konstatuje, a samo u slučaju, da bi množina njihova prekoračila 
običajne i dopuštene medje, pozvana je kemija, da higijeni sa- 
vjetuje ,veto“ protiv upotrebe takove vode za ljudsku hranu, ko- 
liko dakako ne bi množina onih soli sama po sebi činila vodu 
nesnosljivom ili odurnom. Ne treba na po se izticati, da će ke- 
mija za svaki konkretni slučaj, uvažavajući narav geoložkih for- 
macija i druge podredjene snošaje, imati da opetovanim i u razno 
doba godine učinjenim analizama opredieli maksimalne i mini- 
malne količine tih soli, e da bi dobila valjano mjerilo pri ocienji- 
vanju vode. 
Ali pored pomenute zadaće zapada kemijsku analizu još 
druga, veoma važna. Ne gledajući na narav i množinu običnih 
primjesina, imat će ona u prvom redu paziti, ima li u vodi ta- 
kovih tvari, koje kažu, da je ona protjecala ili se na putu svojem 
dodirnula takova tla, u kome ima raztvorbina životinjskih ili bi- 
ljevnih tjelesa, a mediju njima je u prvom redu amonijak, duši- 
kova kiselina i sukiselina, kuhinjska soli dr. Nu Frankland je 
na posljednjem -higijenskom kongresu u Beču upozorio, da ni 
množina amonijaka ne može uviek bili indikatorom onečišćenja 
vode, po gotovo ne ondje, gdje sloj, kojim voda protječe, leži 
izpod neprokapna sloja glinena, jer u tom slučaju prvotni nitrati 
vodeni prelaze polagano u amonijak. 
Uz ove spojeve još bi kemija imala potražiti i opredieliti 
množinu i narav organskih tvari, koje se u vodi nahode. Voda, 
u kojoj će analizi poći za rukom dokazati, da ima gornjih spo- 
jina i to u množini, koja empirijske granice iole prekoračuje, si- 
gurno je u toku svojem prošla kroz mjesta, onečišćena produk- 
tima raztvorbe organskih tjelesa, pak bi joj se zbog toga imali 
uklanjati, koliko godj možemo. Osobito će se imati uvažiti pritom- 
nost i množina kuhinjske soli, jer ova redovito potječe od ani- 
malne raztvorbe, koliko ona dakako ne polazi od geoložke na- 
ravi terena, od blizine solnih rudnika, mora i t. d. 
Ali od jednake bi eminentne važnosti bio i dokaz organskih 
primjesina u vodi. Nije davno tomu, što se je mislilo, da or- 
ganske primjesine mogu pogubno djelovati na zdravlje poput pu- 
tridnih otrova. Današnja je higijena tu misao sasviem napustila ; 
